56 



tétében (1016) megjelent ezikkében fel&'orol,' még egy újabbat 

 tudok közölni. Ez a Rákosi Töpe nevű 820 m. magas hegy, mely- 

 nek délnyugati erősen karsztos lejtőjének a csúcsa alatt 1910. évi 

 szeptember R-án a Saga scrraia liárom példányát sikerült gyüjtenem. 

 A kíivetkező évben újra líét és 1912 angusztus 18-án négy példányt 

 gyűjtöttem, az ötödik példány az eltevés alkalmából elszökött és a 

 magas fűben nem sikerült újra megtalálnom. A gyűjtés helye köny- 

 nyen elérhető, a mennyiben a hegy nagy kiterjedésű kőbányáival 

 Alsó-Rákos vasúti állomásától már látható és másfélóra alatt meg- 

 közelithető. A Rákosi Töpe hatalmas hegytömb az Olt-folyó jobb 

 partján, mely fehér és vörös harmadkorú mészből épült fel, melyhez 

 azonban más hatalabbkorú mész is társul. Megemlíthető, hogy ezen 

 a területen a közelben még vannak hasonló sziklás mészhegyek, 

 ilyen mindenekelőtt az Olt bal partján lévő 755 m. magas Ürmösi 

 Töpe, melynek déhiyugati és délkeleti meredek hátát hasonlóképen 

 térdig érő fű borítja. Ugyanilj-enek a viszonyok a 727 méteres 

 Sólyomkő-n is, melynek mészszikláit magas fű borítja, melyet soha- 

 sem kaszálnak, Deubel Frigyes. 



Hibásan használt rovarnevek. — A magyar gazda akár 

 hírből, akár saját tapasztalatból ismeri a hesszeni legyet, ritkán 

 használja annak raagj'ar nevét, hanem mindig Cecidoniát emleget. 

 Ez annyira megszokott és előkelő gazdák nyelvén és írásában is 

 forgó szó, a melyet nehéz kiirtani. Eredete nyilvánvaló. A birs latin 

 neve Gidoina. melv név az ember emlékezetében reked és ígv nem 

 csodálkozhatunk, ha a hozzá hasonló \\?a\g7As\\ Cecidomyia a magyar 

 nych'ben nem ritka kínpadra korülvén a birsalma deák Jievénelc 

 hatása alá jut és Cecidorud-vá, torzul. Ámbár a gazdakörökben feles- 

 leges a latin nevek használata, miután a legtöbb hazai kártevő rovar- 

 nak meg van már a kialaknlt helyes és használat-szentesítette neve, 

 mégis kívánatos, hogy ha már használjuk a latin nevet, azt helyeseli 

 használjuk, mert különben a használt hibás né\' sok mindenféle nem 

 kellemes magyai-ázatra ad olcot. A Cecidoinyía tulajdonképpen kettős 

 szó, eleje : cecidi.uni és latinul giibacsot jelent, vége : iiq/ia görög szó 

 és legyet jelent. E szei'inl a Cecidoinyia gubacslegyet jelent, mert a 

 hesszeni légy több közeli-távoli rokona különféle növényen, ainian 

 különböző részén gubacsot (kinövést) fejleszt, a melyben azután 

 annak ivadéka (nyűvej él. A gubacs növését maga a nyű okozza. 

 A hesszeni légy nyűve nem okuz gubacsot a búzán, hanem olyan 

 gyorsan teszi tönkre, hogy a búza meggubacsosodásához nem jut 

 idő, hogy azonban a hesszeni leg.yet mégis a gubacsiegyek közé 

 sorolják, annak az az oka, hogy ennek a légynek külseje, jellemző 

 bélyegei minden tekintetben megegyeznek a gubacsiegyek bélyegei- 

 vel. — Sok szőlösgazdíi a ürkáló bogár {Eumolpiis vitis) nevét ejti 



