142 



a csápízek karcsúbbak, a belső szárnyfedőszegély mélyebben be- 

 nyomott,, a váll domborúbb és az iitótor kerekítettebb. 



Termőhelye : Déva, a hol a Lasius flavus F. fészkében találtam. 



Ezt az új bogarat néhai Dr. Kuun Géza gróf, a Magyar 

 Tudománj'^os Akadémia volt alelnöke és a Hunyadmegyei Történelmi, 

 Régészeti és Természettudományi Tfársnlat érdemes volt elnöke em- 

 lékére neveztem el. 



A vetési bagolypille 1918. évi kártevése. 



Irta : Jablonowski József. 



A magyar mezőgazdasági rovartan szolgálatában megőszültem 

 és megettem már kenj'-erem javarészét, de a letelt hosszú emberöltő 

 alatt sohase tapasztaltam, hogy a vetési bagolj^pille hernyója olyan 

 kárt tett volna a magyar mezőgazdasá^gban, mint 1918-ban. Ennek 

 az óriási kártételnek az okát könnyű ma megtalálni, mert hiszen a 

 mostani háborús gazdálkodás az ő fogyatékos rossz munkájával első- 

 sorban volt az, amely, az utóbbi években kedvezett földjeink elgyo- 

 raosodásának s a gj^om szülte a sok bagolypille-hernyót. Ehhez 

 hozzájárult az is, hogj a konjdiakerti vetemények termesztése kivált 

 1918-ban igen nag}^ mórtéket öltött és helyet is cserélt. A szűk terü- 

 letű konyhakertekből kiszabadult és a szabad szántóföldi területnek 

 szokatlan nag3^ságú tábláin helyezkedett el. A veteményes kertek 

 belterjes munkája azonban nem volt mindig tapasztalható ezeken a 

 sokszor viszonylag óriási hagyma-, répa-, uborka-, káposzta- s egyéb 

 főzelékféle vetemén3^ek tábláin. Legkevésbé várták az új nagy főzelék- 

 termesztők, hogy e nagykiterjedésű termesztésnek ilyen árnyék-oldala 

 is lehet. Innen van, hogy a mikor tavaszi vetésű, legtöbb helyen 

 bizonyára gyomos vetemén3^ekben a bagolypille hernyója lappangott, 

 az a tavaszi munka (gyomlálás, kapálás, töltögetés) során eltávolított 

 gyomról nekiment a magára hagyott fiatal véleménynek és júniusban, 

 július közepéig legtöbb helyen annyira végzett vele, hogy sok helyen 

 teljesen kiürült a tábla. A hagyma, a répa és más efféle naponkint 

 vasúti kocsi számra veszett ki, pusztult el . . . Ugyanez a sors érte 

 a kukoriczát, a Ijurgonj^át, a takarmány- és czukorréj^át stb. 



ITa számba veszem, hogy nálunk a mezőgazdasági statisztika 

 szerint 8 millió kat. hold föld van, a mely olyan növénnyel van 

 bevetve, a melyben a vetési bagolypille hernyója kárt tehet; ha fel- 

 veszem, hogy az e hernyótól okozott kár kat. holdankint még a mai 

 árak mellett is átlag csak 100 korona, akkor ez már 800 milhó korona 

 kár, tehát kevés hiján egy milliárd ! Ne vesse senki szememre, hogy 

 merészen számitok. Ismétlem, hogy ez átlagos számítás. Eme számí- 

 tásom alapja egyrészt az a teljes kár, a melyet ez a hernyó okozott 



