és büdös Margó (Vass).^ A dunántúli nép tehát e poloskát 

 mindig valami keresztnévvel illeti, mely elé a büdös jelzó't teszi. 

 Meg van ennek az analogónja a horvát népnyelvben is, melyben 

 a Rhaphigaster nebulosa népies neve : smrdljivi Martin 

 (büdös Márton). 



Magyarország többi részében ámbár ismerik e rovart, mégis 

 alig van népies neve. Csak Kalocsáról jegyeztem fel a templom- 

 bogár és Kecskemétről a büdös banka neveket. 



A magyar szakirodalomban két magyar nevére akadtam. Lósy 

 József a BREHM-féle „Állatok Világa" magyar kiadásában (Rova- 

 rok, 458. 1.) a Rhaphigaster griseus mintájára a szürke czime- 

 respoloska nevet használta, ámbár a büdös Marczi és 

 büdös Margit neveket szintén ismerte. Jablonowski József a 

 „Természettudományi Közlöny" 1918. júliusi füzetében (412. I.) 

 átéli poloska nevet javasolta. 



Kérdés, hogy melyik név jobb a kettő' közül és hogy me- 

 lyiket fogadjuk el irodalmi használatra? 



A szürke ez ím erespoloska amellet, hogy meglehe- 

 tősen hosszú, nem is valami jellemző név, mert akad a hazai 

 czímerespoloskák (Pentatomidák) közt sok más olyan faj, amelyre 

 még inkább ráillenék a szürke jelző (péld. a Sdocons-ía\ok). 



Ami pedig a téli poloska nevet illeti, ezt sem tartom 

 elég találónak, mert a rovar télen legfeljebb elvétve, csak ha 

 valami különösen védett helyen telei és csak akkor, ha éppen 

 valami rendkívül meleg verőfényes nap kicsalja búvóhelyéről, 

 szokott mutatkozni. Amennyiben leginkább őszkor kerül nagyobb 

 számmal az ember szeme elé, még inkább lehetne talán őszi 

 poloska névre keresztelni. De ez a név sem volna elég jel- 

 lemző, mert a Rhaphigaster nebulosa megjelenése sem szorítko- 

 zik csupán az őszi és téli hónapokra, hanem kiterjed az év min- 

 den szakára. Amikor tavasszal téli álmából végleg felocsúdik és 

 téli rejtekét elhagyja, különféle bokrokra, cserjékre és lombos 

 fákra költözködik és őszig azokon tartózkodik. Tavaszkor páro- 

 sodik.^ Nymphája nálunk július-augusztusban, ivarérett alakja 

 azonban az év minden hónapjában található. Mindebből kitűnik, 

 hogy a téli poloska név nem igen felel meg az életfolyamat 

 jelenségeinek. 



így állván a dolog, a Lósy és Jablonowski használta nevek 

 helyett inkább ajánlanám e poloska-faj megjelölésére a népies 

 bencze nevet és pedig Bencz e- poloska alakjában. Ennek 

 nemcsak az az előnye, hogy a népnyelvből származik, hanem az 

 is, hogy ha úgy tetszik, még irodalmi prioritása is megvan. Jókai 

 regénye, melyben a bencze először érte meg a nyomdafestéket, 



1 Fejérmegyében úri társaságban Margit-bogár nevet is hallottam. 



2 PissoT Emil franczia entomologus április 18.-án figyelte meg páro- 

 sodását (Bulletin de la Société Entomologique de Francé, 1888. p. 195.) 



1* 



