28 



Liptómegyéből sem ismerem, pedig biztos adataim vannak 

 arra, hogy Liptóújvár környékén, az Alacsony Tátra egyik völgyé- 

 ben is repül és Pax is gyűjtötte a Hlina-hágón a galicziai határon. 



Túróczmegyéből szintén csak szóbeli közlés alapján ismerem. 

 Néhai Fabry Alfréd gyűjtötte a Kassa-Oderbergi vasút Kralován 

 állomásán. 



Árvamegyében Pax megtalálta a Chocs-hegycsoportban és 

 Fabry Alfréd a Párnicza-völgyben. Pax szerint a Kis Fátrában 

 nem repül, pedig boldogult Dr. Pazsiczky Jenő ott is gyüjttötte; 

 sajnos ezekről a helyekről nincs példányom. 



Hontmegyében a Vihnyei völgyben elég gyakori az Apolló- 

 pille, innen a -Nemzeti Múzeumban négy, saját gyűjteményemben 

 három példány van, sajnos azonban valamennyi hím. A hét példány 

 közül hat mintaszerűen összevág, a hetediknél némi eltérés mutat- 

 kozik. A szárny metszése nem annyira kerek mint az eddig emlí- 

 tetteknél, hanem kissé keskenyebb és nyújtott. Szembeötlő az 

 anális foltok alakja; hat példányon az alsó folt finoman vonal- 

 szerű, a felső pedig pontszerű, utóbbi a fonákoldalon pirosan 

 peítyezetí; a hetedik példányon az analis foltok erősebbek és kere- 

 kek, a fonákoldalon mindkettő piros. Szembeötlő valamennyi 

 példányon, hogy az üveges szegély és a kormos szalag között 

 lévő fehér szalag pikkelyei a külső szegélyig futó ereket belepik, 

 úgy hogy a fehér szalag kucsmafoltos szalag alakját nyeri. Úgy 

 az anális foltok, mind a fehér szalag alakja jellemző a vihnye- 

 völgyi hímekre, miután azonban nőstények nem állanak rendel- 

 kezésre, tartózkodnom kell további véleménytől. 



Vihnyétől keleti irányban Barsmegyében a Sashegy és Suttó 

 környéke a pille repülési helye. Mindkét helyről egy-egy hím- 

 példány áll rendelkezésemre és így végleges véleményt nem mond- 

 liatok, de ezek sem térnek el a typus jellegzetes alakjától. Biztos 

 tudomásom van arról, hogy Kis-Tapolcsány hegyeiben szintén 

 előfordul. 



Körmöczbánya környékén repülő alak valamivel nagyobb 

 mint a murányi, egyebekben vele azonos és így a carpathicus 

 tipikus alakjához tartozik. 



Ezzel elértük Trencsénmegyét, illetőleg a Vág-völgy trencsén- 

 megyei részét. Trencsénmegyének három hegyláncza van, a trencsén- 

 morvai határon a Fehér-Kárpátok, az észak-déli irányban elhúzódó 

 Galgóczi hegyláncz és a Sztrecsnótól keletre húzódó Veterna-hola. 

 Mindhárom hegylánczban bőven van mészkő és így feltehető 

 mindháromban az Apollo-pille repülése is. így is van. 1917-ben 

 Zsolnáról kiindulva, czélul kitűztem a Galgóczi hegyek völgyeinek 

 és különösen Sztrecsnó környékének átkutatását, annál is inkább, 

 mert utóbbi helyről írta le Pax külön alfajként a strecsnoensis-t 

 A Fehér-Kárpátokat figyelmen kívül hagyhattam, mert az Oroszlán- 

 hegyről már 16 hím és 9 nőstény volt birtokomban. Ezek a pél- 

 dányok kisebbek és világosabbak, mint a typus, de ennek jelleg- 



