32 



Ezzel végeztem a Kárpátok magyar részén repülő Apolló- 

 pille eddig ismert alakjaival és termőhelyeivel. Repül ez a szép 

 pillangó a Kárpátok lengyei és oláh részeiben, ezeknek kérdése 

 azonban czikkem tárgykörén kivül esik. 



Végül az elmondottak összefoglalásaképen a következőket 

 kell elmondanom. A Kárpátok Apolló-pilléjének tipusa a var. 

 carpathicus Reb. & Rogh. Sáros megyében az Eperjes-Tokaji hegy- 

 láncz trachytján, a Csergő hegyláncz gránitján és a Hernád-völgy 

 csillámpala alakulatán repül. A Csergő hegylánczba valószínűleg 

 bevándorolt. Elterjedésében nyugat felé eléri a Fehér Kárpátokat. 

 Nyugat felé veszít nagyságában és színben is világosabb lesz, de 

 jellegeit megtartja. Kelet felé nagyságában inkább növekedik, jel- 

 legzetességét nemcsak megtartja, hanem előtérbe nyomuló rajzo- 

 latát még jobban kidomborítja és sötétebb lesz. Legvilágosabb a 

 Fehér Kárpátok és a Galgóczi hegyláncz alakja, tehát a Kárpátok 

 legnyugatibb részein repülő alak, tehát a Szamos- és Maros forrás- 

 vidékeit, a Radnai, Gyergyői és Csíkmegyei havasokat lakó alakja. 



-)(■ 



■X- * 



AUSZUG: 



Dr. A. Kertész : Die bisher bekannten Lokal- 

 formen und Fluggebiete von Parnassius Apolló 

 in den ungarischen Karpathen. — Verfasser vtrsucht 

 nach eigenen, sowie den Sammelergebnissen anderer Sammler ein 

 Bild über die Verbreitung des Apollós in den Karpathen zu gebén. 

 Als Grundform ist der zuerst von Húsz benannte, aber erst durch 

 Rebel & RoGENHOFER beschriebeue Parnassius Apolló var. carpa- 

 thicus anzusehen. Dieser stammt (Originalfundort) aus dem 

 Sóvárer Gebirge bei Eperjes (Trachyt), seine weiteren Fundorte 

 sind Branyiszkóer-Gebirge, Kapivár, Nagy-Strázs, Kopasz- oder 

 Kis-Strázs, Csergó-Gebirge (Gránit), Ó-Ruzsin, Kis-Ladna, Kassa- 

 Hámor (Glimmerschiefer), Hohe Tátra : Blumenthal, Iglófüred, 

 Iglóvaspatak, Rozsnyó, Murányvár, Bikkol-Thal, Kiszla, Lomniszta, 

 Sturecz-hágó, Fenyőháza, Prasiva, Liptóújvár, Hlina-hágó, Chocs, 

 Párnicza-thai, Kis-Fátra, Vihnye-Thal, Sashegy, Suttó, Kis-Tapol- 

 csány, Körmöczbánya, Belluser-, Szulyőer- und Manin-Thal und 

 in den Ost-Karpaten, Királymező (Máramaros). — Var. candidus 

 Verity fliegt in den Kalkalpen bei Barlangliget und im Lipóczer 

 Kalkgebirge bei Singlér. — Var. strecsnoensis Pax ist identisch 

 mit intennedius O. Bang-Haas, v/elcher in den Weissen Karpathen 

 und bei Strecsnó fliegt. — Var. transsylvanicus Schweitzer fliegt 

 bei Radnaborberek, Borgóbesztercze, Borgóprund, Holló, Süd- 

 seite des Kelemen-Gebirges, Tölgyes (Originalfundort) Borszék, 

 Gyergyó-Szent-Miklós, Putnópatak. — Eine interessante Form, 

 welche Verfasser (siehe Seite 31) als var. járaensis beschreibt, 

 kommt im Gyaluer-Gebirge (Ostausláufer des Bihar-Gebirges) bei 



