34 



3. Ditomus fílypeátiifi Rossi. Hazánkban tudtommal eddig 

 csak a délvidéken (Krassószörény-megye, Pécs és környéke,^ 

 Horvát-Szlavonország, Fiume) gyűjtötték.^ Ennek a fajnak föld- 

 rajzi elterjedését nemcsak hazánkra, hanem Európára nézve is 

 jóval északra tudom kimutatni, amennyiben 1904. júniusában 

 egyetlen példányát a Pesthidegkúttól keletre fekvő Hármashatár- 

 hegy nyugati lejtőjén fogtam. Határozottan emlékezem arra, hogy 

 az állatot a hegyoldalról aláhúzódó száraz, kövecses árkok egyi- 

 kén láttam felmászni erősen kékesedő Cicindela campestris L. 

 czingolányok társaságában. Még ma is gyűjteményemben van. 



4. Pterostichus (Cophosus) m/Iindricu.s Hbst. Nálunk 

 elterjedt, ritkább faj ; előfordul Ausztriától Törökországig.^ Magam 

 a háború utolsó évében, valamint 1919-ben július közepétől szep- 

 tember elejéig Rimaszombat nyugati és déli határában és Losoncz- 

 tól délnyugatra több példányban gyűjtöttem. Nappal nedves réte- 

 ken, árkokban, egy elhagyott téglagyár gödreiben, kövek, vagy 

 fatuskók alatt húzódott meg s csak gyéren volt található, estén- 

 ként azonban, midőn megélénkülve a rétekről a mészfehér ország- 

 útra hágott fel, nagyobb számm.al fogtam. Ilyenkor megnyúlt, 

 egyenes testalkata mellett, rövid lábaival, döczögő mozgásával azt 

 a benyomást keltette bennem, mintha egy szalamandrát látnék 

 magam előtt mászkálni. Megriasztva azonban eléggé tud tova- 

 sietni. Rothadó szerves anyagokkal kell táplálkoznia, mert több- 

 ször megfigyeltem, hogy az országúton a friss lóganéjból lakmá- 

 rozott. A bogárnak a törzsfajon kivül eddig két alakváltozatát 

 különböztették meg : ab filifornüs Dej. és ab. magnus Dej. Mind 

 a kettő a törzsfajjal vegyesen, de a keskenyebb és kisebb ab. 

 filiformis Dej. inkább az Alföldön, a nagyobb és szélesebb ab. 

 magnus Dej. hazánk déli erdős-hegyes részein található. Már ez 

 a körülmény is világosan igazolja, hogy az alakeltérések első 

 sorban a^ táplálkozási, hő- és csapadékviszonyoknak következ- 

 ményei. Épen ezért nem is lehet nekik a rendszeres bogártudo- 

 mány szempontjából nagy értéket tulajdonitanunk. Annál nagyobb 

 jentőségük a fajok állhatatlanságának mérlegelésénél. Nemrégen 

 Breit az eddig más alnembe sorolt Pterostichus (Steropus) copho- 

 soides Dej. fajt is a cylindricus Dej. alakkörébe vonta.* ily módon 

 ez a faj alakeltéréseit az ab. filiformis Dej.4ó1 a typuson és az 

 ab. magnus Dej. eltérésen keresztül hézagtalan átmenetekkel az 

 ab. cophosoides Dej. alakeltérésig tudjuk végigvezetni. A Pterosti- 

 chus (Cophosus) cylindricus Dej. egyenesen iskolai példája an- 

 nak, hogy külső behatások mennyire képesek a faji bélyegeket 

 befolyásolni. 



^ Kaufmann, Pécs város és Baranya-vármegye bogárfaunája. 1914, 

 p. 8. — Ugyanott Dr. Gebhardt Antal is fogta. 

 - Csíki, Magyarország Bogárfaunája 1, p. 302. 

 ^ Csíki, Magyarország Bogárfaunája. 1. p. 389. 

 4 Wien. Ent. Ztg. XXX, 1911, p. 111—112. 



