127 



ich mit rezenten Formen arbeitet, nicht zum natüriichen System 

 führen kann. Die dadurch enstandenen Systeme sind nicht natür- 

 lich, sondern höchstens haibnatüriich, weil nicht die genetische 

 Verwandtschaft, sondern nur die fortschreitende Spezialisation in 

 ihnen zum Ausdrucke kommt. Ob die Palaeontologie diese An- 

 forderungen erfüilen mag? Das Auftreten der Kafer falit in das 

 Trias (oder noch früher !), alsó die Entwickeiung der Famiiien 

 und der Famiiienreihen musste in der Jura und Kreide stattfinden, 

 da im Tertiar auch die Unterfamilien und Gattungen, manchmal 

 sogar die Arten schon in ihrer jetzigen Form auftreten. Für uns 

 ist alsó die Fauna des Mezozoikums sehr wichtig, aber leider 

 lásst die Palaeontologie uns hier ganz im Stiche. Die mezozoi- 

 schen Káferreste sind für phylogenetisch-systematische Unter- 

 suchungen und Folgerungen ganz ungeeignet, da meistens nur 

 bedeutungsiose Bruchstücke systematisch wertloser Körperteile 

 erhalten blieben, die nicht einmal einen Namen verdienen. Bis 

 fossile Funde dér Zukunft das Posíulat der Natürlichkeit zu er- 

 füilen ermöglichen, können wir nichts anderes tun, als durch 

 morphologische, anatomische und ontogenetische Detaiilforschun- 

 gen die jetzigen Systeme zu vervollstándigen. 



Üjabb megfigyelések és adatok 

 a magyar lepkefauna köréből. 



Irta : Kadocsa Gyula. 



1. Coleophora Kroneella FtichSf faunmikra új toUos moly. 



Ezt a Coleophoridák családjába tartozó pillét 1918 nyarán 

 sikerült négy példányban hernyóból fölnevelnem. A feketebarna 

 tokocskákat, amelyek még élő hernyókat rejtettek, Budapesten 

 gyűjtöttem körtefaleveleken. A tenyészetből június 11— 20-ig 

 négy pille kelt ki s a Magyar Nemzeti Múzeumban Krone gyűj- 

 teménye alapján történt meghatározásból kiderült, hogy a lepke- 

 faunára rendkívül ritka állatról van szó. Annyira ritka, hogy a 

 világirodalomban eddig csupán egy adat, még pedig az állatot 

 tudományosan leíró Fuchs plébánosé, ismeretes előfordulásáról. 



A pillét a Bécs melletti Mödlingben vadkörtefáról gyűjtött 

 tokokból nevelte Krone, akinek tiszteletére is nevezte el a leíró 

 Fuchs. A leírás a Stettiner Entomologische Zeitung 1899. évi 

 LV. évfolyamának 183. oldalán jelent meg. A leírás biológiai 

 adatai is teljesen egyeznek megfigyeléseimmel. A hernyó áttelelés 

 után májusban található körtefán (Krone vadkörtefáról szedte) és 

 a pille június második felében repül. 



A STAUDiNQER-REBEL-féle lepkekatalogusban (1901) csak a 

 FuCHS-féle adat szerepel s így a lepke hazájául eddig csak Alsó- 



