128 



Ausztriát tekinti a világirodalom. Eliliez az adathoz járul most az 

 én adatom, mely tehát a második s mely szerint a lepke M a- 

 gyarországon is honos. 



íme, egy példa arra, hogy a világirodalomban ritkának, sőt 

 gyakran csak egyetlennek szereplő állatok birtokába is juthat az 

 entomologus rendszeres kutatás, szorgalmas gyűjtés, de igen 

 gyakran szerencsés véletlen folytán. A „ritkaság" a legtöbb eset- 

 ben csak azt mutatja, hogy vagy kevesen gyűjtötték még, vagy 

 irodalmilag még nem dolgozták fel adataikat, nem pedig azt, 

 hogy az állat a természetben is ritka, vagy éppenséggel alig elő- 

 forduló. 



2, Lithocolletis platánt Stgr, a magyar lepkefaunában. 



Ezt a Qracilariidát 1918-ban tenyésztettem nagyobb számban 

 egyik budapesti kertben szedett platánleveleken élő hernyókból. 

 A platánlevelek két fajhoz tartozó fákról származtak; botanikai 

 nevük Dr Degen Árpád szerint: Platanus cuneata Guss. és Pl. 

 acerifolia W. (Degen szerint ez a két faj a mi platánunk ; az 

 orientális stb. csakis külön ültetve, botanikai kertekben található.) 



A pillét Staudinger írta le a Horae Societatis Entomolo- 

 gicae Rossicae VII. (1870.) kötetében (p. 277), aki azt Olasz- 

 országban szintén platánról (Pl. orientális) gyűjtötte. Rajzása ide- 

 jét augusztus végében — szeptember elejében állapította meg. A 

 mi pesti tenyészetünk főrajzása augusztus második felére esett. 

 Heinemann szerint a lepke két nemzedékben repül, még pedig 

 májusban és augusztusban. Hazája az irodalmi adatok szerint: 

 Dél-Tirol, Dél-Franciaország, Isztria, Olaszország, Görögország és 

 Kis-Ázsia, tehát határozottan déli állat. Faunakatologusunkban 

 nem szerepel s nem akadtam a magyar irodalomban másutt sem 

 hazai előfordulására vonatkozó adatra. Ezek szerint faunánkra 

 s z i n t é n ú j fajról van szó. 



A lepke hernyói itt Budapesten nagy számban voltak talál- 

 hatók. Hernyói a levelekben aknázva élnek. Az aknák a levelek 

 fonákján találhatók rendszerint a vastagabb erek mentén és sár- 

 gásfehér, legtöbbnyire hosszúkás, meglehetősen nagy foltok alak- 

 jában tűnnek szembe. Bábozódás a leveleken. 



Ezek szerint a Lithocolletis platani Stgr. magyar honossága 

 minden kétségen kívül áll. Nem egy-két példányban, de — mond- 

 hatjuk — tömegesen jelentkezett jelzett helyen és évben. 



3. Borkhausenia pseudospretella 8tt. faunánkra 



új aprólepke. 



1915-ben egy budapesti magkereskedő erősen atkás lóhere- 

 magot küldött be a Rovartani Állomásra. A magot hengerűvegbe 

 tettem s hosszabb idő multával meglepetéssel vettem észre, hogy 

 a magban fehér hernyók tanyáznak, melyek csöveket szőttek, 



