38 Csiki Ernő. 



barázdák elül és oldalt elmosódottak, hátul mélyebbek, a csúcson 

 {a lecsapott részen) a második köztér bemélyedt, a harmadik 

 kiemelkedő, a lejtő itt hosszú sárga szőrökkel fedett. Az elülső 

 lábszár külső szélén a csúcsa és a közepe között négy apró 

 fogacskával fegyverzett. Hossza 4*5-57 mm. 



Előfordul Közép-Európában, Olaszországban és a Kaukázus- 

 ban. Magyarországon elég ritka és csak újabban vált innen isme- 

 retessé. Termőhelyei: Újpest, Zircz, Fenyőfő, Pápa, Lakompak, 

 Eimaszombat. Dalmácziában Meleda szigetén gyűjtötték. 



Tápnövénye az erdei fenyő (Pinus silvestris), de más 

 fenyők is (P. strohus, P. j^inaster, P. lialeíjpensis), melyeknek 

 gyökértörzsében él, sokszor mélyen a földben levő gyökerekben 

 is tálálható. Evenként két nemzedéke van, márczius végén vagy 

 április elején rajzik és június vagy júliusban teljesen kifejlődött 

 az első nemzedék. A kifejlődött állat áttelel. Rágványa alig 

 jellemezhető, nagyon szabálytalan. Az anyamenet 4-8 cm. 

 hosszú és hosszirányban fut le, a lárvamenetek szabálytalanul 

 keresztül-kasul haladnak. Erdőgazdasági szempontból nincs nagy 

 fontossága. 



2. Hylurgus Micklitzi Wachtl. 



Olyan mint az előbbi faj, de kisebb és oldalának hosszú 

 szőrőzete felülről tekintve egyformán egyenlő hosszú Hossza 

 S'5— 4'5 mm. 



Előfordul Dél Francziaországban, Görögországban, a Kau- . 

 kázusban és Dalmácziában (Ragusa, Lesina, Meleda). 



Tápnövénye a Pinus austriaca, P. haleppensis, P. innaster. 

 Eágványa ismeretlen. 



, 3. nemzetség: H y i a s t i n i. 



Az előtör háta pontozott, oldalt nem szegélyezett. A szárny- 

 fedők tőszéle ormós, nem rovátkolt és nem fogazott, a csúcson 

 meredeken lecsapottak. Az elülső lábszár külső széle fogazott. 

 A harmadik lábfejíz kétkaréjú. 



A nemek meghatározó kulcsa: 



1. A szárnyfedők pontozottan barázdások, a csúcslejtőn 

 mélyített varratmelletti barázdával ... ... ... ... „. ... 2 



— A szárnyfedők sorokban elhelyezett pontokkal, gyapja- 



