134 A. Aigner Lajos. 



Néhányánál az említett példányoknak, melyeket a vidékről 

 kaptam, hiányzik a fogás napja, egyeseket júniusban (16. 27.) 

 és júliusban (15) találtam, a legtöbbet azonban augusztus köze- 

 pén (15. 17.) — sajnos elkésetten, mert többnyire kopottan — 

 fogtam Budapesten, a Karaaraerdő előtt elterülő réten, mely 

 nyáron át olykor több ízben, nagyobb esőzés folytán, áradásnak 

 van kitéve, mely azonban gyakran le szokott folyni. 



Ennélfogva azt hiszem igaza van H a b i c h 0. bécsi lep- 

 késznek, akinek az a véleménye, hogy a szóban levő albinotikus 

 jelenségeket a túlságos nedvesség okozza, a melynek a báb ki 

 van téve.^) 



Sőt ennek a nézetnek már régebben adtam kifejezést : „A 

 részleges albinismust valósziniileg a bábot váratlanul ért nagy 

 nedvesség okozza.^) 



A részleges albinismusokét Standfuss M. is a túlságos 

 nedvességnek tulajdonítja, mindazonáltal megjegyzi, hogy az Ep. 

 Janira (Jurtina) oly bábjai, melyek napsütötte lejtőkön kifejlőd- 

 nek, albinotikus formáknak adnak életet.^) 



Ezekkel a véleményekkel szemben megjegyzi a szerkesztő, 

 S t i c h e 1 H., hogy „az albinismusnak gyakran sajátságosan 

 korlátozott kiterjedésénél tekintetbe veendő az a lehetőség, hogy 

 ilyenkor a szárnyak úgynevezett vérzéséről, vagy a testből eredő 

 maró kiválasztásról van szó, a mely a lepke kikelése alkalmával 

 kiömlik és melynek hatása a szárnyak bizonyos részére szorít- 

 kozik. " 



Ebben a felfogásban nem osztozhatom. Ellene szólnak az 

 egészen albinotikus, azaz tiszta fehér példányok, valamint az 

 egyidejűleg, augusztus közepén talált fentemlített példányok nagy 

 száma (kb. 20) ; mert nézetem szerint a „vérzés"-nek csak na- 

 gyon ritka esetekben lehetne helye, semmi szín alatt sem oly 

 nagy mennyiségben, mint az érintett esetben. 



1) Jahresbericht des Wiener Ent. Ver. VII. p. 29. 1896. 



2) Eovartani Lapok 1899. VI. 14. lap. 



3) Handbuch d. p. Grossschmetterlinge 2. Aiiü. 1896. 



