149 



Minthogy a csigaház mindig' a viz szinén lebegett, valószínű- 

 nek tartom, hogy a pók csak részletenként cserélhette ki az elhasz- 

 nált levegőt frissel, mert ha egyszerre eresztette volna ki, akkor a 

 csigaház a fenékre síílyedt volna. Valószínű, hogy az elhasznált 

 levegőt az Argyroneta potroha és hátsó lábai között kivitte, helyébe 

 pedig ugyanily módon frisset hozott és e műveletet többször ismé- 

 telte, miáltal a csigaház levegője részben felfrissült, de azért állan- 

 dóan a víz szinén lebeghetett. 



E feltevés eleinte nevetségesnek látszik és ténjdeg mulatságos, 

 ha elképzeljük, hogy egy ember rossz levegőjű szobáját a szabad- 

 ban a szájába szívott levegő kifúvásával akarná felfrissíteni. Nem 

 nevetséges, sct czélszerű a levegő kicserélésének hasonló módja a 

 bűvárpóknál, hol a potrohra vett levegő és a csigaház térfogata között 

 a különbség sokszorta kisebb, mint a szájunkba férő levegő és a 

 szoba térfogata között. A csigaház térfogata legfeljebb tízszer akkora, 

 mint a pók által egyszerre a víz alá vihető levegő mennyisége. Ez 

 arányt alapul véve, ha a pók ötször hoz ki a csigaházból elhasznált 

 levegőt és helyébe ötször visz frisset, feltéve, hogy a friss levegő 

 az elhasználttal teljesen elegyedett, úgy, liogy a pók potrohán is 

 olyan arányban foglaltatik az elhasznált és friss levegő, mint amilj^en 

 viszonyban a csigaházban van, akkor az ötödszöri szállításra már 

 k. b. 40'^/o-a a csigaházi levegőnek felfrissül. Igaz ugyan, hogy a 

 levegő teljes megtisztítására ez a mód nem alkalmas, mert ahhoz, 

 hogy a levegőnek 99'^/o-a megtisztuljon, 44-szer kell a póknak friss 

 levegőért mennie. A levegő teljes felfrissítéséhez pedig vagy 100-szor 

 kellene az Argyronetának a levegőt a csigaházba szállítania, illetőleg 

 ugyanennyiszer onnan kivinnie. E számítás, ha a valóságot meg sem 

 közelíti, — mert hisz a jó levegő a rosszal nem elegyedett teljesen, 

 továbbá szállítás közben is lélegzett az Argyronetu stb. — de legalább 

 fogalmat nyújt airól, hogy aránylag könnyű munka árán a levegő 

 ily módon részben felfrissíthető. Állításom valószínűségét megerősíti 

 az a tény is, hogy nem kell a búvárpóknak teljesen friss levegőben 

 élnie, hogy életműködését zavartalanul folytathassa. W. Müller^ 

 vizsgálatai szerint emlős állatok 14*'/o oxigént tartalmazó légkörben 

 (rendes körülmén3'-ek között 20"72°/o van a levegőben) még huza- 

 mosabb ideig élnek és csak T'^/o-nál mutatkoznak zavarok a szervek 

 működésében, 3°/o-nál pedig már beáll a fuUadási halál. Kár, hogy a 

 rovarokra vonatkozólag ilynemű adatok nem állanak rendelkezésemre. 



Nem túlzás, ha azt mondom, hogy ez a mód a legkényelmesebb 

 az adott esetben, mert, ha a pók egyszerre ürítené ki a levegőt, 

 akkor a csigaház az aquarium fenekére sülyedt volna. Az Argyroneta 



1 Veewokk : AUgemeiiie Pliysiologie. Jena 1895. 



