152 



A melanismus abban az esetben áll elő, ha a vér festőanyaga, 

 a melanin, a pikkelyekben a rendesnél nagyobb mennyiségben rakó- 

 dik le. Független a faj rajzától, s a tiszta feketétől kezdve előfordul 

 minden átmenetben. Oka, amint Aigner irja, ^ „alighanem individuális 

 hajlamon alaj)ul s tultengésen, az erők túlságos mértékén alapul, 

 amint az ilyen melanistikus jDéldánj^ok nagyság tekintetében is több- 

 nyire felülmúlják a rendes példánj^okat". 



E magyarázat kétségkívül helj^es alapon njaig^szik, de minden- 

 ben nem kielégítő. A melanismus létrehozásában helyet kell enged- 

 nünk a hőmérsékletnek, amint azt a földrajzi sötét alakok igazolják, 

 így ismeretes tény, hogy egyes lepkefajoknak hidegebb vidéken 

 sötétebb alakjaik vannak. Ez az eltérés is sok ecetben független a 

 rajztól s a tiszta feketéig fokozódhatik. A földrajzi sötét alakokat és 

 a kivételesen fellépő melanistikus példánj^okat egjmiástól élesen el 

 nem választhatjuk. Kolbe szerint 2 valószínűleg a klima hatására jön 



6. kép. — Melitaen Aihalia Rótt. ab. 



létre és a hűvös, borongós idő okozza. Ezt megerősíthetem, amennyi- 

 ben 1909 júliusban több darab, a sárospataki rendes példányoknál 

 sötétebb Lycaena Árion L. fogtam, amit a tavaszi és nyáreleji hűvös, 

 borongós idő okozhatott. 



Egyes esetekben a meianismust visszaütésként is foghatjuk fel, 

 a következők alapján. A jelenleg élő alacsonj^abb fejlettségű rovarok- 

 nál uralkodó a melanin okozta fekete szín s így feltehetjük, hogy ez 

 a régi ősi színezet, azaz származástanilag a legrégibb. 3 Hogy a lep- 

 kéknél is a melanin-színezet a legrégibb, azt többek között Linden 

 a Pajnlio podalirms L., Tliais Pohjxena Schiff. s néhány Vanessa-n 

 végzett ontogenetikai vizsgálattal igazolja. 



1 Rovartani Lapok. VI, 1889, 12—16. 1. 



2 Kolbe : Eiafülii'ung in die Kentniss der Insocten. 



3 Wai.demar Geest : Untersuchungen über die Wechselbeziehuiigcn 

 und zwischen Pigment und Schuppenform 11. zw. Zeichnung u. anatomische 

 Verh. d. Fiügels etc. (Zeitsclir. f. wiss. Insectenbiologie 1908). 



