180 



A hátsó csípők elül öblösek, hátul rézsútosak. A mellvég és az első 

 haslemez barázdás. 



Ez a nem a holarktikus táj lakója, Európában és így nálunk 

 is csak egyetlen faja fordul elő. 



Kissé domború, zömök, tojásforraa teste fémfényű fekete 

 és rézvörös vagy rézszínű foltokkal tarkázott. A homlok 

 benyomott, ránczolva pontozott és szőrös, a középen elég 

 éles középvonallal. A csápok rövidek, az ötödik íztől kezdve 

 fürészesek. Az előtör háta harántos, kétszer oly széles mint 

 hosszú, oldalt kerekített, előre és hátrafelé keskenj^edő, felül 

 sűrűn és erőteljesen, az oldalak felé ránczoltan pontozott, 

 a hosszanti középvonal kissé kiemelkedő és sima. A szárny- 

 fedők az utolsó harmadig gyengén kiszélesedők, innen az 

 egyenesen és kifelé lemetszett csúcsig ívesen keskenj^edők, 

 itten fürészesek és a külső csúcsszöglet heg3^es ; a hosszanti 

 barázdák elég mélyek, a közterek ránczolva pontozottak. 

 A test felületén levő nagyobb pontok többnyire szürkés- 

 fehér nyálkaszerű anyaggal fedettek. A melltő hosszú (cf) 

 vagy rövid (9) szőrökkel fedett, az utolsó haslemez szélesen 

 (cT) vagy háromszögűén (?) kimetszett. Hossza 15 — 18 mm. 

 — Előfordul Európában, Szibériában és Algírban ; faunánk- 

 ban nagyon ritka (Dabas, Peszér, Csepel, Székelyhíd, Kő- 

 szeg, Ránk, Czódvölgye, Herkulesfürdő, Horvátország). Lár- 

 vája fűzfák törzsében és a rezgő nyárfa ágaiban él. (rustica 

 Herbst. tenebrionis Panz., co7ispersa Gyllh., plebeja Hbst.) 



1. variolosa Payk. 



10. nem: Lampra Lacordaire. 



{Ovalisia Kerrem., Poecüonota auct.) 



Tojásforma, kissé domború, a fej lapos, a fejtetőn finom baráz- 

 dával, a csápok rövidek, a belső oldalon fürészesek, a negyedik íztől 

 kezdve az alsó oldalon gödröcskével, melyben a likacsok elhelye- 

 zettek. A szemek nagyok, kissé domborúak, tojásfoinnák, felül egy- 

 máshoz közeledők. Az előtör háta harántos, úgyszintén az apró 

 paizsocska is. A szárnyfedők a csúcs felé ívesen kesken5''edők és 

 itten fürészesek. A melltő elül széles és lemetszett. Az első haslemez 

 a középen nem barázdás, az utolsó haslemez kimetszett (cT) vagy 

 lemetszett (9)- 



Ez a nem Afrikának a Szaharán túli része és Madagaszkárnak 

 kivételével az egész földkerekségen előfordul, mintegy 40 faját ismerjük. 



