31 



A. Aigner Lajos. 



1840—1909. 



Irta : Csna Ernő. 



Nemcsak folyóiratunkat, hanem a magyar entomologiát is nagy 

 veszteség érte, a midőn 1909. évi június 19-én hosszas betegség után 

 örökre lehunyta szemét A. Aigner Lajos. A veszteség súlyos volt, 

 daczára annak, hogy csak élete alkonyán kezdett a rovartannal be- 

 hatóan foglalkozni, mégis rövidesen a magyar rovartani irodalomnak 

 egyik legbuzgóbb és legtermékenyebb munkása lett. 



Aigner Lajos 1840-ben, február 11.- én született a torontál- 

 megyei Nagy-Jécsa községben nemes szülőktől. Ugyanott kezdte az 

 iskolát járni, majd Temesvárott folytatta tanulmányait, a hol 1853-ban 

 került ki a Stieber-féle kereskedelmi iskolából. Könyvkereskedői 

 pályára lépett, de amellett tovább képezte magát mint magántanuló 

 az ottani gimnáziumban. Temesvárról Pozsonyba (1858—60), majd 

 Budapestre (1860—63) került, innen pedig Németországba ment, hogy 

 a könyvkereskedői pályán magát tovább kiképezze. így 1863 — 1865 

 Lipcsében, Kölnben, majd Stuttgartban találjuk. 1866-ban vissza- 

 került Budapestre, a hol Ráth és később Osterlamm könyvkereske- 

 désében működik, 1808-ban Rautmann-nal, 1869-ben pedig önállóari 

 könyvkereskedést nyit, melyet rövidesen a főváros egyik legjobb és 

 legnagyobb könyvkereskedésévé fejleszt és nem elégszik meg az 

 egyszerű kereskedéssel, hanem mint kiadó igyekszik nevét ismertté 

 tenni. így közelebbi érintkezésbe kerül az akkori írókkal, annyival 

 is inkább, mert maga is az irodalomnak él. Irodalmi működése eleinte 

 leginkább irodalomtörténeti tárgyú volt, emellett ismertetéseket írt és 

 költőinket német fordításban ismertette meg a külfölddel. így első 

 sorban Petőfi költeményeiből, majd a népkölteményekből bocsát ki 

 egy-egy kötetet. Mindezeket megelőzőleg „Az elegiáról" czímü mun- 

 kájával, mely 1869-ben jelent meg, nemcsak pályadíjat nyert, hanem 

 nevét irodalmunkban ismertté és megbecsültté tette, a mit a Petőfi- 

 Társaság azzal hálált meg, hogy 1876-ban tagjává választotta. A Petőfi- 

 Társaságban székét „Mikes Kelemen ismeretlen leveleiről" írt érte- 

 kezésével foglalta el. 



Több folyóiratot és gyüjteménysorozatot indított meg és szer- 

 kosztett, így 1869— 70-ben a „Magyar könyvészet"-et, 1875-ben meg- 

 indította a „Magyar Könyvesház "-at, 1878-ban pedig a Nemzeti 

 Könyvtár czímű gyűjteményes vállalatot. 1876-ban átvette a „Figyelő" 

 ozímű folyóirat szerkesztését és 1884-ben megindítja a „Hazánk" 

 czímű történelmi folyóiratot. Ó létesítette az „Országos Magyar 



