124 



háromszázat, köztük sok külföldi, habár a hazai anyag- tulsúlj'ban 

 volt. A kiállított anyag hat csoportban nyert elhelyezést (élőméhek, 

 méhlakások, eszközök, méz és viasz, a méz és viasz feldolgozása, 

 szakirodalmi és tanítási tárgyak), mindegyike gazdagon képviselve. 

 Az élőméhek a szabadban, a városligeti tó partján nyertek elhelyezést 

 és általános érdeklődést keltettek, úgyszintén a méhlakások és 

 eszközök csoportja, melyben a Kühne Ferencz utóda (Budapest, 

 I. Atilla-u.) és Meister Testvérek (Budapest, VII. Dongó-u. 3.) czégek 

 készítette kaptárak keltettek feltűnést. Örömmel láthattuk, hogy 

 hazánkban mind több czég foglalkozik nemcsak kaptárak, hanem a 

 különféle méhészeti eszközök előállításával is. A szakirodalmi és 

 tanítási csoportban méltó feltűnést keltett a gödöllői állami méhészeti 

 gazdaság kollektív kiállítása, valamint mások kisebb anyaga is, 

 különféle könyvek, folyóiratok stb. Nem hagyhatjuk említetlenül 

 Rbsoh Ignáoz dr. dunaszentbenedeki plébános szép boncz- és szövet- 

 tani preparátumait, melyek nemcsak a méhészek, hanem a zoológusok 

 érdeklődését is felkeltették. A vándorgyűlés és kiállítás elnöksége 

 kiadta a kiállítás katalógusát is, mely Í7 nyomtatott íven magyar és 

 német szöveggel nemcsak a kiállított tárgyak jegyzékét, hanem a 

 vándorgyűlés programmját és „Magj^^arország méhtenyésztésének 

 fejlődése" czímű czikket tartalmazza. . . Csíki. 



Irodalom. 



Dr. D. Czekeliiis : Beitráge zur Schmetterlingsfauna Sieben- 

 bűrg-ens. V. (Verhandl. u. Mitteil. des siebenbürg. Ve- 

 reins fűr Naturwissenschaften zu Hermannstadt. LVIÍI,- 

 1908 [1909], p. 153—164). 



Szerző 1897-ben megjelent erdélyi lepkekatalogQsának kiegé- 

 szítéseképen 237 fajt és faj eltérést sorol fel termőhelyeikkel együtt, 

 melyek Erdélyből eddig ismeretlenek voltak. Van közöttük sok olyan 

 is, mely Magyarország faunájára is új. Csíki. 



* 

 H. Fruhstorfer : Neue palaearktische Argynnisrassen. (En- 

 tomologische Zeitschrift. Stuttgart. XXIV, 1910, p. 37). 



Több új Árgynnis-ía,itsi leírása, ezek közül az Argynnis niohe 

 laranda Dalmácziát, Herczegovinát és Dél-Magyarországot lakja. Ez 

 nagy termetű, világos vöröses- barna, sötét tőszineződése gyengébb, 

 fekete foltjai aprók és a szegélycsíkok elenyészők. A hátsó szárnyak 

 élesen határolt hosszcsíkja helyett egy fakó, sokszor a sárgás fol- 

 tokkal összefolyó és a sejteken kívül fekvő csík lép fel. 



Csíki. 



