132 



sával hazánkban alig foglalkozik valaki, a míg Hermán Ottó a hat- 

 vanas évek közepe táján néhány közleményével, majd a hetvenes 

 évek második felében megjelent fenomenális pókfaunájával a pókok 

 tanulmányozására nem tereli a figyelmet. Hermán Ottó rendkivül 

 éles megfigyelőtehetségével élénkbe tárja a pókok felette érdekes 

 életviszonyait, miáltal az érdeklődés mindinkább ezen eddig figye- 

 lembe nem vett állatok felé fordul. Mások mellett ezen érdeklődők 

 között találjuk Chyzbr KoRNÉL-t is, a ki lassan az egész országból 

 óriási anyagot hoz össze, melynek tanulmányozása közben a faunánk- 

 ból ismert pókfajok számát kétszeresére tudja felemelni. Ilyen óriási 

 anyag birtokában azután elhatározta, hogy pókfaunánk megismerése 

 czéljából új könyvet ír, mely 3, illetőleg 4 kötetben, Kulozynski László 

 krakkói tanár közreműködése mellett, meg is jelent. Az Arachnoideák 

 többi csoportjának feldolgozását azonban nagy hivatali elfoglaltsága, 

 majd később szembaja miatt, már nem eszközölhette. Ugyanezen 

 körülményekből kifolyólag más csoportok tanulmányozásával sem 

 foglalkozhatott, mindazonáltal tevékeny működést fejtett ki tudomá- 

 nyos intézeteinkben, így a Magyar Tudományos Akadémiában, a Kir. 

 magy. Természettudományi Társulatban, melynek választmányi tagja 

 és ugyanannak állattani szakosztályában, melynek alelnöke volt. 



Pók-gyüjteményét és rovargyüjteményéből mindazt a mire a 

 Magyar Nemzeti Múzeumnak szüksége volt, mint irodalmi működé- 

 sének letéteményét, még életében ezen intézetnek ajándékozta. 



Dr. Chyzer Kornél működésével maradandó emléket állított 

 magának a magyar zoológiában, egy oly emléket, a melynek köve- 

 tése mindnyájunk szeme előtt lebegjen. nemcsak maga kutatta 

 hazánk földjének természeti kincseit, hanem másokat is erre serken- 

 tett, ezáltal nemcsak a tudománynak akarván szolgálatot tenni, hanem 

 első sorban hazánk faunájának minnél teljesebb kikutatását tűzvén 

 ki czélul, a mint azt a „Rovartani Lapok" egyik régibb kötetében 

 (II, 1885, 100. l.) a következőkben körvonalozza : „Akkora területen, 

 minő Magyarország, nem is remélhető másként a rovarfaunánk töké- 

 letes feltárása, mint ha az ország különböző vidékein lakó rovarászok 

 lakóhelyük környékén éveken át rendszeres kutatásokat folytatnak 

 és ezeknek eredményét közzé teszik. Csakis ily módon lesz majd 

 elérhető, hogy a magyarországi rovarfauna teljes ismeretéhez valaha 

 eljuthassunk." ^ 



Chyzer nagy irodalmi munkálkodást fejtett ki, melyből e helyen 

 azonban csak a minket közelebbről érdeklő állattani tárgyuakat soro- 

 lom fel a megjelenés időrendjében : 



1857. A Budapest vidékén eddig talált héjanczokról. (Magyarhoni 

 Természetbarát. I, 1857, 71. 1., 1 táblával.) [Tóth SÁNDOR-ral.] 



