ROVARTANI LAPOK 



HAVI FOLYÓIRAT 

 KÜLÖNÖS TEKINTETTEL A HASZNOS ÉS KÁRTÉKONY ROVAROKRA 



XVIII. KÖTET. 1911 FEBRUÁR 2. FÜZET. 



. Mit jelent a „frit" szó? 



Irta : Jablonowski József. 



Ha a g'abona-félék légyellenségeiről beszélünk vagy iriink, a 

 frit-légy {Musca frit, Oscinis frit vagy Oscinella frit) esetében be- 

 érjük azzal, hogy- a frit szó a gazdasági rovartan német atyames- 

 tereinek régi magyarázata szerint svéd eredetű és „könnyű portéka" -t 

 jelent. így magyarázza ezt az általános entomoJogiai irodalom és a 

 zoológiai kézikönyvek is, ha a mezőgazdaság kártevői közül is fel- 

 hoznak néhány példát. 



íme néhány példa : 



NöRDLiNGER^ azt írja, hogy az árpa szeme, amelyben ezen légy 

 lárvái élősködnek, „könnyű árú marad, a mit Svédországban frit-nek 

 neveznek." 



Taschenberg^ azt mondja, hogy a lárvák „a puha szemekből 

 élnek, melyek az érés után könnyű árút adnak, ezt az ország (t. i. 

 Svédország) nyelve szerint frit-nek nevezik; innen van a légy 

 neve." 



Leunis-Ludwig3 röviden azt irja, hogy a frit „svéd neve az 

 árpalégynek." 



RiTZEMA-Bos'i szerint az említett lárváktól megtámadott szemek 

 „könnyű árú"-vá válnak s ez mint mondják (soU heiszen !) svédül 

 fritnek neveztetik. 



Frank^ ismétli, hogy az ilyen szemek Svédországban „fritnek 

 neveztetnek, a mi könnyű árút jelent és ezen szótól ered a légy 

 neve." Megjegyzendő, hogy Frank tévedett, a mikor említett helyen 

 azt írja, hogy a légj lárvája a búzaszemekben is él. 



1 Die kleiuen Feinde der Landwirtschaft. 1869, p. 675. 



2 Praktische Insektenkimde : Zweiflügier. 1380, p. 152. 



^ Synopsis der drei NatiuTeiclie. Zoologie. Dritte Aiiflage. II, 188G, 

 435. 



* Tierische Schadlmge und Nützlinge. 1891, p. 629. 

 5 Kampfbuch. 1897, p. 84. 



Rovartani Lapok. XVm, 2. (1911. 11. 22). 



