19 



gabonából mintegy százezer tonnányit rabol el a magtárban, mint 

 azt az elnök úr idézett helyű munkájában megállapította". E szöveg- 

 ben azonban van egy kis hiba. Nem az, hogy Baeckner szerint a 

 kár nagyobb (egy ötöd) mint Linné szerint (egy tized), hanem az, 

 hogy Baeckner szerint a légy a magtárban (in granariis) tesz kárt. 

 Ez pedig — miként tudjuk már nem a fritlégytől eredő kár, mert a 

 fritlégy az érett, kemény, a magtárban felhalmozott gabonát egy- 

 általában nem bántja. 



De Baeckner fennti szavaiban benne van, hogy ,,az elnök úr" 

 (tehát Linné) ezt a fritlégytől eredő kárt felfedezte és azt az Acta 

 Stockholmiana-kban (1750, p. 182, 9) tárgyalta. Ez a folyóirat 

 tudtommal Budapest könyvtáraiban nincs meg s így Linné eredeti 

 szövegét ezidőszerint nem olvashattam el. Segítségemre jött azonban 

 CüRTis^ a ki úgy látszik Linné szövegének hü fordítását adja, mely 

 következőkép hangzik : „0 (t. i. Linné) azt mondja, hogy az (a fiit- 

 légy) az árpaszem héjában (pelyvájában) tanyázik és a szem meny- 

 nyiségének egy tized részét határozottan elpusztítja és okozza ama 

 kis, könnyű és értéktelen szemeket, a melyeket frit-nek nevezünk s 

 a mi legnagyobb vesztesége a gazdának". Ebből a szövegből tehát 

 csak azt tudjuk meg, a mit a már előbb említett Systema Naturae- 

 ból már tudtunk és azt, hogy a kis, könnyű szemeket frit-nek ne- 

 vezik, de nem tudjuk meg azt, hogy a frit szó svéd-e vagy milyen 

 nyelvből származik ? 



Hogy a frit szó mit jelent, arra a véletlen vezetett rá. A 

 klasszikus római kor gazdasági íróit olvasgatván, ugyanis M. Terén- 

 Tuis Varrd „De re rustica" czímű munkájának az árpa-félék termé- 

 sének leírásában találtam egy fejezetet (I. könyv 48. fejezet : Quae 

 in spica sünt et causae eorum), melyben ezt írja : „Illud autem 

 summa in spica iam matúra, quod est minus quam granum, vocatur 

 frit ; quod in infima spica ad culraum stramenti summum, item mi- 

 nus quam granum est, apellatur uruncum". 



Ebből látható, hogy a frit latin szó és igazi mezőgazdasági 

 mesterszó. Linné valószínűleg ismerte a rómaiak' klasszikus mező- 

 gazdasági irodalmát és nyelvét is és felhasználta a kárt jelentő 

 frit szót a kártevő megjelölésére. Linné annak idején (frit-dol- 

 gozata 1750-ben jelent meg) nem tartotta szükségesnek annak ma- 

 gyarázatát, hogy a frit szó latin szó, mert akkor az egész tudo- 

 mányos világ latin volt. Manapság azonban, a mikor verejtékes, nehéz 

 küzdelmek árán is csak keveset konyítunk a latinhoz, már szükséges 

 a magyarázat, hogy a frit nem svédül, hanem latinul van. Uogy 

 a svéd nyelvben a fritten és fritter szavak ma használatosak, azon 



1 Farm Insects. 1860, p. 233—234. 



