21 



A 118 rozsmintában volt: 



Fritlégy 97 esetben, tehát 82-20/'o 



Hesszeni légy 13 ^^ „ ll-Olo/o 



Csíkoshátú búzalégy 71 „ ... 60'lo/o 



Fekete búzalégy 11 ,. ., 9-3\'o 



A mint látható 28-2o/o búzakárral szemben áll 82-2o/o rozskár ; 

 ezt követi a csíkoshátú búzalégy 34-18o/o-os kára a búzában ós 

 6OP/0-OS kára a rozsban, a hesszeni légy 14-P/'o-os kára a búzában 

 és 1101°/o-os- kára a rozsban és vég-ül a fekete búzalégy 5-7'^/o-os 

 kára a búzában és Q-S'^/o os kára a rozsban. 



A téli vetések vizsgálatából látható volt, hogy nálunk az őszi 

 vetések közül azok, a melyeket október 4.-e után vetettek, a csíkos- 

 hátú búzalégy és a fekete búzalégy fertőzésétől mentesek maradtak. 

 A fritlégy gyakorisága ellenére ezen időben csak két esetben volt 

 kimutatható, az egyik esetben a vetés napja október 7— 8. -a, a másik 

 esetben pedig október 15. -e volt. 



Eddig október 12. -e volt a határnap, a melyen legyes években 

 a vetést megkezdhették. 1909-ben noha hosszú és meleg-száraz ősz 

 köszöntött ránk, a légy károk az október 4.-e utáni vetésekben sem 

 voltak tapasztalhatók, ez tehát a gazdák könnyebbségére szolgál, 

 mert a vetést nyolc nappal előbb kezdhetik meg, anélkül, hogy a 

 légykártól tartaniok kellene. 



Hogy nálunk azokban az években, a mikor légykár fegyeget, 

 az októberi vetést feltétlenül megokoltnak kell tartanunk, ezt lát- 

 hatjuk a statisztikai adatokból, ha a szeptemberi és októberi veté- 

 sekre vonatkozókat egymásmellé állítjuk. A míg a szeptemberi veté- 

 sek közül 92-2°/o, addig az októberiak közül csak 23-P/o volt meg- 

 fertőzve a különféle legyektől. Meg kell azonban jegyeznem, hogy a 

 tekintetbe vett októberi vetések csak e hónap első négy napjára 

 vonatkoznak, mert az október 4.-e után vetettek a légy károktól tel- 

 jesen mentesek maradtak. 



Mint tavaszi kártevő a fritlégy aggasztó mértékben a zabban 

 fordul elő ; az árpa is szenved, tőle, de sokkal kevesebbet. Az elmúlt 

 1910. év sokáig emlékezetes fog maradni a magyar gazdák előtt. 

 Alig volt az országban zabvetés, mely e légytől meg ne lett volna 

 fertőzve. Nem tévedek, ha az országos kártételt 65— 75''/o-ra becsülöm. 

 Április végén és május elején a zabvetések mindenütt vörösek és 

 kiveszettek voltak. Egy-egy száraz zabtőből és oldalsarjaiból 15 — 30 

 frit-bábot lehetett kiszedni. A gazdák azzal nyugtatták meg magukat, 

 hogy ez a kár a tavaszi fagy rovására írandó, ámbár az ellenkezőről 

 ugyancsak könnyen győződhettek volna meg, mert a míg a zabos- 

 bükkönyvetésből a zab kiveszett, addig a bükköny ép és sértetlen 

 maradt. Ennek okát azonban egyik gazda sem kutatta, pedig azt 



