87 



figyelembe vesszük, hogy a két említett lepkefaj mily gyors repülő, 

 nincs is mit csodálkoznunk azon, ha e két délvidéki fajt meleg nya- 

 rakon északibb vidéken is fogják. A Cli. celerio-t pl. Angolország 

 északi vidékén, a D. nerrii-t ezenkiviil Svédország déh részén és 

 Finnországban fogták. 



Azt, hogy az ilyen vándorlási ösztön nemcsak ezen lepkék 

 tulajdonsága, azt tudjuk, ha nincs is rávonatkozó elegendő irodalmi 

 •adatunk. Nem lenne pedig érdektelen valami módon kísérletezni 

 ezen irányban pl. fehérszárnyú nappali lepkékkel, ha volna mód arra, 

 hogy repülésük gyengítése nélkül s mégis feltűnő módon lehetne 

 megjelölni szárnyukat. Gazdasági szempontból is fontos volna ilyen 

 megfigyelések végzése, a mennyiben a kártékony fajok elterjedési 

 képességére vetne világot s tisztázna oly kérdést, mely kevés tapasz- 

 talaton nyugvó feltevésen alapszik. 



Azonban kutatásaink közben a véletlen megfigyelés is szolgál- 

 tathat ilyen adatokat. 



Ilyen adathoz jutottam én is a Scirpopliaga praelata L. nevű 

 aprólepke gyűjtése közben. Ebből 1907 VII. végén s 1908. VI. végén 

 fogtam lámpafénynél 1—1 nőstényt. Tudva, hogy hernyójának táp- 

 növénye a káka, csodáltam, hogy távol lakván ilyen területtől, hogy 

 kerülhetett ide, annyival inkább, mert rendkívül nehézkes. 1909-ben 

 aztán figyelemmel kisértem vidékemen mindazon területeket a holt 

 Kőrös környékén, a hol káka termett, de ezen évben nem fogtam 

 egyetlenegy példányt sem. Megjegyzem, hogy a területen meglehe- 

 tős kevés káka van, az is szórványosan. A múlt 1910. évben aztán 

 az élő Kőrösparfján levő kubikgödrökben — a vasúti híd közelében 

 — egy nagyobbszerű kákatelepre bukkantam, a melyen valóságos 

 Scirpo2)haga-te\6p volt. Július első felében tömegesen jelentkeztek, a 

 káka oldalán üldögéltek a legnagyobb közönnyel, kopulában is. Ha- 

 sonló közömbösséget tanúsítottak vizbepottyanás esetén is. 



Minthogy Scirpopliaga-iQ\&p ezen a környéken nincs, bizonyos, 

 hogy az előző években fogottak is innen származtak. Már pedig a 

 két hely egymástól való távolsága légvonalban 19 kilométer. Ki tudja 

 milyen hosszú utat tett meg, a míg ide ért, a hol elfogtam. Ha tehát 

 ilyen nehézkes repülésű lepke ilyen nagy távolságra száll, mennyi- 

 vel inkább fog elszállni az, amelyik anélkül is gyorsrepűlő s keve- 

 sebb idő alatt jut messzire. 



Az ilyen megfigyelések végzése nehéz, azért erre vonatkozólag 

 kevés irodalmi adatunk van, ha azonban súlyt helyezünk ilyen irá- 

 nyú megfigyelésekre, akkor az adatok is szaporodni fognak. 



