154 • 



faj jellemez ; 2) az átmeneti tájat, melj'^bo az erdőtájat lakó fajok az 

 erdőség- hiánya miatt már nem érnek fel s a melybe a havasi 

 fajok a hófoltok hiánya miatt nem hatolhatnak le. Ennek a tájnak 

 a faunája tehát a legszegényebb és jellemző fajai nincsenek ; 3) a 

 havasi tájat, mely a nyári hófoltok alsó határától az állati élet felső 

 határáig terjed. Ezt a tájat különösen a földben és a növénj^eken 

 élő fajok jellemzik. A Kárpátok havasi bogárfajainak száma 22, ezek 

 közül 3 az Alpokban is előfordul, a többi a Kárpátok jellemző faja. 



Miután szerző a Kárjíátok északi, a valódi havasi, az egyedül 

 a havasi táj^^an előforduló havasi és az alhavasi tájban is előforduló 

 havasi, valamint a Keleti-Alpok havasi bogarait felsorolja, áttér a 

 Kárpátok havasi faunája korának és eredetének tárgyalására. A Kár- 

 pátok havasi bogárfaunáját szerinte praeglaciálisnak kell tartanunk, 

 mely valószínűleg messze visszanyúlik a harmadkorba, a mit a fauna 

 számos jellemző bogárneme és a most élő havasi bogarak Európá- 

 ban való elterjedésének több feltűnő jelensége eléggé tanúsít. A Kár- 

 pátok faunája eredetének megítélésénél tekintettel kell lennünk arra, 

 hogy mint újabb eredetű lánczhegység, faunájának elemeit való- 

 színűleg első sorban a régibb rög-hegyvidékekről (Variscusi hegy- 

 rendszer, a balkánfélszigeti központi masszív) nyerte. Ezeken kívül 

 azonban más távolabb eső hegyrendszerek is hozzájárultak egyes 

 alkotóelemekkel faunájának megalkotásához. 



A jégkorszak befolj^ása abból látható, hogy a havasi bogár- 

 fauna délről északfelé tetemesen megszegényedik, a mit sem a mai 

 éghajlati, sem az oekologiai viszonyokkal nem tudunk megmagya- 

 rázni. A míg a Déli-Kárpátok havasi faunája nagyon gazdag, addig 

 a Keleti-Kárpátoké szegényebb, mely szegénység azután az Északi- 

 Kárpátokban még inkább fokozódik. Az északi fajok előfordulása a 

 közép európai havasokban szintén csak a jégkorszakban végbe 

 ment faunacserével magyarázható meg. Ezek a fajok már azért sem 

 keletkezhettek a Kárpátokban, mert északon messze elterjedtek és 

 sok fajuk előfordul azon kívül az északi szigeteken (Faroe, Izland, 

 Grönland) is, melyek tudvalevőleg a postglaciális időben az európai 

 kontinenssel már nem függtek össze. 



A míg az Alpokban, melj^eket a déli részek kivételével a 

 glecserek teljesen elfedtek, jégkorszaknak igen nagy behatása volt a 

 faunára, addig ez a befolyás a Kárpátokban sokkal kisebb fokú volt 

 s az egyes területeinek faunája között nincs is olyan nagy eltérés, 

 mint az Alpokban. A míg havasi vakbogarak az Alpokban csak 

 a Drávától délre, a „Massives de refuge" területén fordulnak elő, 

 a jégkorszakban glecserekkel fedett, a Drávától északra eső terüle- 

 ten pedig nem, addig a Kárpátok egész területét lakják. Érdekes 

 szerzőnek az az összeállítása, melyben az egyes fajok területi elő- 



