A hazai Melanargiák. 3 



Japygia Cyr.-nél, a délolaszországi törzsfajnál az összes 

 rajzok kiszélesedtek, sávszerűek, kivált a szegélyeken, melyeknek 

 félholdjai pettyekké zsugorodnak és igen sekélyek ; az alsó szárny 

 szemei is a fekete szegélylyel egybefolyó fekete keretben állnak. 

 A var. Cleanihe B. valamivel gyöngébb, de még miniig sávszerű 

 rajzokat mutat, félholdjai szintén sekélyek : az alsó szárny szemei 

 még a kiszélesedett szegélyben állnak, mely azonban befelé már 

 nem veszi körül. Hazája déli Francziaország, Spanyolország és 

 délkeleti Oroszország. A kaukázusi alak, var. caucasica Nordm. 

 valamivel nagyobb, világosabb, míg az algíri var. Atropos Hb. 

 kisebb, még a törzsalaknál is sötétebb. 



Mindezektől és a szintén sötétebb, a törzsalakot megközelítő orosz- 

 országi var. Sitwaroviits Hbst.-től lényegesen és állandóan elürahazai 

 alak, melynek rajzai vonalszerűek, szegélyholdjai mindig egészen 

 fehérek, egyszerű vonallal hatáioltak, magasan íveltek és az alsó 

 szárnyon befelé hegyesedők ; itt a szemek sora a szegélylyel nin- 

 csen összekötve és többnyire elkülönített szemekből áll, melyeket 

 o!ykor füstös szaliag fűz egybe. 



Mindezeknél fogva hazai alakunkat az Odesszánál és dél- 

 keleti irányban Perzsiáig, Turkesztánig és Szibériáig előforduló var. 

 ^un>arovius-tó\ elkülönítendőnek és régebben használt var. Clotho 

 Hb. neve alatt önálló válfajnak tekintendőnek vélem. 



A var. Clotho Hb. szerfölött Jokális. Budapest közvetlen kör- 

 nyékén évek előtt fogtam egy példányát — az egyedülit, melyről 

 tudomásom van. Állítólag Gödöllőn is fogták egy ízben. Ellenben 

 déli irányban, P. Peszér homokos talaján, erdei réteken gyakori 

 egész június havában es bizonyára hasontalajű és növényzetű más 

 alföldi helyeken is tenyészik. 



Nagysága, kiterjesztve, 49—56 mm kivételesen csak 46 mm. 



Rajz tekintetében igen változó, a mi kivált a felső szárny 

 fekete vonalainak kiszélesbítésében nyilvánul. Különösen áll ez 

 ama csipkés vonalra nézve, mely a mellső szegélyen apró, belül 

 fehér kerek foltot képez s onnan a belső szegélyig lefut. Ez a 

 vonal helyenkint többnyire foltokat alkot, de csak igen ritkán szé- 

 lesedik ki valóságos sávvá, mely esetben a mellső szegélyen álló 

 kerek folt is feketével van kitöltve. 



Szintoly változó ama rövid vonal iSj mely a szárny hegye 

 előtt a mellsőtől a külső szegélyig húzódik s az 5. sejtben álló 

 szemet magába foglalja, olykor azonban 1 — 2 apró pettyig eltűnik. 



Kevésbbe változók a tőtér csipkés vonalai s a megvastago- 

 dott vonalak, melyek a szegélybeli félholdakat körülfogják. Ezek 



