152 Irodalom. 



byzantinus (Konstantinápoly) új fajták szerepelnek. Azt a fajt, melyet 

 szerző (Verh. zool.-bot-Ges. Wien, 1901, p. 328) Hydraena monticola- 

 nak tartott, nem az, hanem a Hydraena italica egy új fajtája melyet 

 discreta -nak nevez. 



Hogy mennyire nincs kiépítve és nem végleges Ganglbauer 

 új rendszere, arra legjobb példa a Hydrophilidák családja, melyet 

 szerző annak alapján, hogy a lárvák fartoldalékokkal birnak (mint 

 pl. a Caraboideák és Staphylinoideáknál) úgyszólván írásközben 

 kiveszi a Diversicorniák családsorozatából és mint új családsorozatot 

 Palpicornia névvel a Staphylinoideák és Diversicorniák közé állítja. 



Hazánk faunájára vonatkozólag is találunk néhány új adatot, 

 ezek a következők : Georyssus cosíatus Cast. (Herkulesfürdó), 

 Ochthebius maiinus pallidipennis Cast. (Fertőtó), Hydraena moi io 

 Kiesw. (Hungária, Croatia, Dalmatia) és H. reguláris Rey (Croatia). 



A kötetet ugy mint az előbbenieket mindenkinek figyelmébe 

 ajánlhatjuk. Csiki Ernő. 



Apfelbeck, Viktor, Die Káfer fauna der Bal kanhal b - 

 insel, nebst Berücksichtigung Klein- Asiens und der Insel 

 Kréta. Erster Bánd : Familienreihe Caraboidea. Berlin, 1904. 

 (IX. + 422 1.) Ára 18 márka. 



Örvendetes jelenség, hogy újabban egyes területek faunáját 

 tárgyaló munkák jelennek meg, melyek az illető vidékek bogár- 

 világanak tanulmányozását nagyon megkönnyítik. Az ilyen munkák 

 közül csak Ganglbauer nagy művét (Die Káfer von Mittel- 

 europa) akarom említeni, melynek kiegésziítéséűl most Apfelbeck 

 a szomszédos Balkánfélsziget bogárfaunáját írja meg. Apfelbec k 

 munkája a szó szoros értelmében vett kiegészítő része Gangl- 

 bauer könyvének ; benne csak azon fajok leírását találjuk meg, 

 a melyek Ganglbauer könyvében nincsenek meg, a többi fajnál 

 csak azok elterjedése a Balkán félszigeten van jelezve, mindenütt 

 a termőhelyek pontos felsorolásával. A Balkán-félsziget területének 

 északi határa a Duna és a Száva által képezett természetes határ, 

 nyugaton, keleten és délen pedig a tenger. Figyelembe van véve 

 azonkívül a görög partoktól már távol fekvő Kréta szigete is, mely- 

 nek faunája a kis-ázsiaival mutat rokonságot. A Balkán-félszigeten 

 élő bogarak a közép-európai, a pontusi és a mediterrán fauna 

 alakjai. Apfelbeck munkájának megírásánál legelső sorban a 

 szarajevói múzeum gazdag anyagára támaszkodott, de tekintetbe 

 vette több nagyobb gyűjtemény ide vonatkozó anyagát is, így a 

 Magyar Nemzeti Múzeumét is, melynek tulajdonában Frivaldszky 



