162 A. Aig> er Lajos 



nemzési actus a tökéletes rovar egész életét kitölti, holott a szár- 

 mazásra nézve legfiatalabb lepkefajoknál sokkal csekélyebb a szerepe. 

 A Cossidák, Hepialidák és számos Microlepidoptera (a legrégibb 

 lepkék) egész imago-életét a szaporítási actus foglalja el, a mely- 

 nek megtörténte után nyomban elhullnak ; holott a legfiatalabb ala- 

 koknál a játéknak és táplálkozásnak nagy mellékszerep jut, ilyenek 

 Európában az Apátinak, melyek hímjei olykor hetekig röpködnek, 

 míg a nőstények megjelennek, és még akkor is csak nehám^ nap- 

 pali órát fordítanak a párzásra, és szintúgy a nőstények a pete 

 lerakására. 



Azon lepkék közül, melyek mihelyt kifejlődtek, azonnal a 

 párzáshoz látnak, első helyen állnak a Psychidák, Sesiidák és számos 

 Bombycida. Ezek egyik részénél az élet tartama igen rövidre van 

 kimérve és táplálkozásuk a szájszervek csenevész voltánál fogva 

 ki van zárva. A nőstény természetesen előbb párzó képes mint ;i 

 hím, még szárnyainak teljes kifejlődését sem kell megvárnia. Sőt 

 néha a hímek összegyűlnek oly helyen, hol nőstény megjelenése 

 várható, a melynek vonzó hatását a bábhüvelyen át is megérzik. 



Ezzel szemben állnak azok a megfigyelések, melyekből arra 

 lehet következtetni, hogy számos lepkefaj közvetlenül a kikelés után 

 még nem hajlandó a párzásra. Megfigyelték, hogy több napi esőt 

 követő szép időben számos újonan kikelt Papilionida és Pierida jelent 

 meg a virágokon a nélkül, hogy fajtársaikra ügyet vetettek volna, 

 és csak harmad nap kezdték meg a párosodási, mintha az állatok 

 erre nézve előbb táplálkozás, útján erőt gyűjtöltek volna. Úgyszintén 

 a Papilionidáknál, melyek párzási hajlamukat az úgynevezett nász- 

 röpülés (lakodalmi röpülés) által jelzik, azt a sajátságos lebegést 

 csak akkor lehet észrevenni, ha az illető faj már némi ideig röp- 

 ködött. A Sphingidák is csak azután párosodnak, miután éhségüket 

 csillapították, és csak az éjnek későbbi órájában, mint a mikor 

 virágok körül láthatjuk őket. 



A kitelelő lepkék párzására nézve szétágazók a vélemények. 

 Sokáig azt hitték, hogy ezek őszkor párosodnak, de a nőstény & 

 petét csak tavaszkor rakja le. Ezzel a kevés valószínűséggel bíró 

 nézettel szemben mindinkább érvényesül az a vélemény, hogy a 

 kitelelő nappali lepkék csak tavaszkor párosodnak. Megfigyelték pl., 

 hogy július végén újonnan kikelt Rhodocera Hhamni csak a virágok 

 körül röpköd és nem figyel sem nőstényére, sem a Pieridákra, mely 

 utóbbiakat tavaszkor, tévedésből oly nagy makacssággal üldöz. Már- 

 cziusban pedig a hímek annyival korábban jelennek meg a nős- 

 tényeknél, hogy szomjúságukat már csillapíthatták, midőn emezek 



