A lepkék szaporodása. 163 



előkerülnek. A Vanessáknál ez a jelenség kevésbbé van kifejlődve, 

 sőt ezeknek őszkor való párosodását ismételten megfigyelték. Magam 

 azt hinném, hogy az ily esetek kivételesek és ivadéknak életet nem 

 adnak ; mert az ; hogy a nőstény megtermékenyített petét 6—7 

 hónapig magánál tartsa, egészen természetellenes volna, hiszen a 

 párosodási közvetlenül követi a pete lerakása minden rovarnál. 

 Sokkal valószínűbb, hogy ez állatok nagyobb része őszkor nem 

 párosodik ; a mennyiben hűvös ősszel a lepkék hamar elrejtőznek 

 és a párosodási melegebb napokra — a tavaszra — halasztják, a 

 midőn ivadékuk megélhetése biztosítva van. 



A párosodás végzésére a lepke különféle testi és értelmi tu- 

 lajdonsággal van felruházva, a melyek az egyes fajoknál különféle- 

 képen vannak kifejlődve és minden faj életmódjának teljesen meg- 

 felelnek. A Psychidák nőstényei pl., melyek imago alakjukban hely- 

 változtatásra nem képesek, s ennélfogva a kereső hímeknek elejébe 

 sem mehetnek, erre nézve jó eleve, még hernyó alakjukban gon- 

 doskodnak, a mennyiben zsákjukat oly helyen erősítik meg, a hol 

 a hímek könnyen megtalálhatják, holott ezek zsákjukat az elbábo- 

 zódásnál lehetőleg rejtett helyhez erősítik. Gyakran tapasztalni, hogy 

 a két nem mintegy találkát ad egymásnak, így a Papilionidák és 

 Vanessák hegyek tetején. A Perigrapha cinctát egy ízben cso- 

 portban találtam a földön ülve : nyilván nőstényért versengtek; vagy 

 a mi valószínűbb, nőstény kikelését várták. 



Számos lepkénél, kivált a Bombycidáknál, a szaglási érzék oly 

 rendkívül éles, hogy a nőstény nagy távolságról magához vonzza 

 a hímeket. Oly Bombycidák, melyek kizárólag az erdőt lakják, szá- 

 mosan röpülnek be a városba s oly ablak előtt gyűlnek össze, a 

 mely mögött nőstényt tenyésztettek. így fogtam Budapest kellő kö- 

 zepében levő lakásomban az Ocneria dispar hímjeit, melyek nálam 

 kikelt nőstényt legalább félórányira megérezték. Némely Hepialida- 

 faj hímjei tömegesen rohannak oly hely felé, a hol fűszálra fel- 

 mászik a nőstény, melyért valóságos küzdelmet fejtenek ki, a mely- 

 ben egyik a másikat akadályozza a párosodásban. 



Más fajok, mint pl. számos nappali lepke, a Catocalák és 

 a Sphingidák egy része úgylátszik inkább a szemben bízik, és hozzá 

 hasonló lepkét nősténye gyanánt véve üldözőbe, míg annak faja és 

 neme iránt tisztában nincsen. Az Argynnis Aglaja hímjei ágakon, 

 bokrokon ülve lesik az arra röpülő nőstényeket, és vak sietséggel 

 esnek utána minden mellettük elvonuló rovarnak, még Libellákat, 

 Tabanidákat, sőt néha apróbb bogárkákat is űzőbe vesznek. A 

 Macroglossa bombyliformis és fuciformis hímjei olykor szinté 



