184 A. Ai^uer Lajos 



P. affinis Burm. a pirók egér és az erdei egérről, 



P. sphaerocepltala Nitzsch a mókusról, 



Trichaulus vititUL. (tenuirostris Burm., oxyrhynclms Fíftzsch) 



szarvasmarháról és 

 Haemodipsus ventricosus Denny a házi nyúlról. 



A lepkék petézése. 



Irta A. Aígner Lajos. 



A lepkék nősténye többnyire közvetlenül a megtermékenyítés 

 után kezdi a petézést, ha ugyan valamely ritkább vagy elszéledve 

 álló tápnövény hosszabb keresgélést nem igényel. Számos faj a 

 petéket gyorsan, egymásután tojja le ; olyanok pedig, melyek a 

 petéket egyenként lerakják, azt hosszabb időközökben eszközlik. 



A kitelelő lepkékről általános az a vélemény, hogy a nőstény, 

 ha őszkor megtermékenyíttetik is, a petéket csak tavaszkor rakja 

 le, de a Vanessáknál és Rhodoceráknál ismételten figyelték meg, 

 hogy csak tavaszkor párosodtak. 



A késleltetett petézést pedig azzal magyarázzák, hogy a hamar 

 kikelő hernyó már nem tudna annyit felemészteni, hogy a kiteleiés- 

 hez szükséges nagyságot s erőt elérje, de a telet talán ki sem 

 bírná. Oly vidékeken, a hová a lepkék déli tájról röpülve jönnek, 

 gyakran megesik, hogy a nőstény, a hazája viszonyait tartva szem 

 előtt, megtéved, minek folytán egész ivadéka tönkre megy ; igy pl. 

 a Papilio cresphontes Canadában némelykor oly későn petézik, 

 hogy a hernyók ki nem fejlődhetnek és elpusztulnak. Déli Német- 

 országban gyakrabban fordul elő az, hogy a Acheroiitia Atropos 

 teljesen elkésett ivadéknak ad életet, habár az őszkor kifejlődő 

 Acherontiák egy része, valamint némely Sphinx Convolvuli-nőstény 

 csenevész nemi szervekkel bír. Hogy a későn fejlődő, de ki nem 

 telelő lepkék, haláluk előtt még petéiket lerakják, az magától értető, 

 mivel azok az anyaállattal úgyis tönkremennének ; és ha az előbb 

 említett eseteket, hogy úgy mondjuk, az ösztön tévedésének te- 

 kinthetjük', egészen rendjén van, ha szeptemberben (május helyett) 

 kikelő Amphidasis betularia a petéit még őszkor letojja. 



A peték elhelyezésénél a lepke nagy körültekintést s előre- 

 látást, mondhatnánk megfontolást fejt ki. Hogy a nőstény a hernyó 

 részére az egy családbeli tápnövényeket jobban tudja felkutatni, 

 mint bármi jeles botanikus, az elég ismert dolog, de még arra is 



