Magyarország pillangói 7 



bői áll, a melyek szorosan záró, olykor igen hosszú csövet, a szipókát 

 alkotják s ez a táplálék felszívására szolgál, de nyugalomban pör- 

 gén összehúzódik. A szipóka mellett s ezt gyakran elfödve 

 erednek a háromízű tapogatók (palpi), metyek olykor igen szőrösek. 



A t o r (thorax) három részből áll, melyek a hernyónak elülső 

 három testgyűrűjéből fejlődnek. A fejjel határos első rész: az előtör 

 (prothorax), melynek hasi oldalán az első lábpár ízesül. A második 

 rész a középtor (mesothorax), mefy valamennyi között a legnagyobb, 

 hasi oldalán a második lábpár, háti oldalán pedig a felső vagy 

 elülső szárnyak (alae anteriores) erednek. A harmadik rész az utó- 

 tor (metathorax), melynek hasi oldalán a harmadik lábpár, háti 

 oldalán a két alsó vagy hátsó szárny (alae posteriores), hátulsó 

 szegélyén pedig a potroh ízesül. A tor általában gömbölyded, 

 hosszúkás tojásalakú, olykor felül lelapított. Felülete sűrűn pikkely - 

 zett vagy szőrös. Hasi oldalát mellnek (pectus) nevezik. 



A lábak (pedes) részei : a rendkívül kicsiny csípő (coxa)> 

 a tompor (ürochanter), a czomb (femur), a lábszár (tibia) és a láb- 

 tő (tarsus); az utóbbi öt ízű, végső íze két karommal fegyverzett. 

 A lábszáron gyakran kis nyujtvány mutatkozik, mely olykor karom- 

 szerű tüskével végződik. A czomb és lábszár gyakran sűrűn sző- 

 rözött, az utóbbi a végén többnyire tövisekkel fegyverzett. 



A szárnyak vékony hártyából állnak, a melyet a számszerű, 

 belül üres erek (venae) vagy bordák (costae) feszítenek ki. Határuk •' 

 elől az elülső szegély (margó anterior), hátul a belső vagy hátulsó 

 szegély (margó posterior), kettőjük között pedig a külső szegély 

 (margó exteriőr) vagy a szárny széle (limbus). A szegélyeken, az 

 elülsőnek kivételével, sűrű, finom szőrök sorakoznak, amelyeknek 

 sorát rojtnak nevezik. 



A szárnyak a testhez legközelebb álló belső harmadát tőtérnek, 

 ennek a testtel határos részét pedig tőnek (basis) nevezik ; külső 

 harmada a szegély tér, ennek elülső zuga, mely az elülső és külső 

 szegély határán fekszik, a szárny csúcsa (apex), a hátulsó zug, a 

 külső és belső szegély határán, a belső zug (angulus interior). 

 A szárnyak középső része a tő és a szegélytér közt : a középtér. 



Az erek vagy bordák elhelyezése, száma és alakja a nemek 

 meghatározásánál igen fontos. A felső szárny elüls.5 szegélyét al- 

 kotó bordának nincsen külön neve. A szárny tövéből a következő 

 bordák erednek : a mellső szegély mellett a peremborda (costa 

 costalis), mely az elülső szegélylyel egyesül. Ezt követi az elülső 

 közép vagy subcostalis borda (costa média anterior) és a hátulsó 

 közép vagy médián borda (costa média posteiior) ; a kettőt körül- 



