8 A. Ai^ner Lajos 



belül a szárny közepén harántos borda köti össze. A hátulsó közép 

 borda és a belső szegély közt még 1 — 3 dorsalis borda (costae 

 dorsales) ered a tőből s ezek a belső, vagy külső szegélyig érnek. 

 A két középborda több ágra oszlik. A mellső középbordának a 

 felső szárnyon rendszerint 6, az alsó szárnyon 2 ; a hátulsó közép- 

 bordának pedig többnyire 3 ága van, mely utóbbiak egyike a ha- 

 rántos bordából ered. 



A bordákat számokkal jelölik, még pedig alulról fölfelé. Ehhez 

 képest a dorsalis borda az 1., és ha ez megoszlott vagy többed- 

 magával jelentkezik, akkor ezeket la, lb, lc-vel jelölik. A felső 

 szárny elülső és külső szegélyével érintkező bordákat 2-től 11-ig 

 számozzák, az alsó szárny külső szegélyéig érők a 2- 7, míg a 

 8-ik az elülső szegély costalis bordája. 



A bordaközöket sejteknek (celullae) nevezik s ezeket, a meny- 

 nyiben a szárnyak szegélyein fekszenek, ugyanúgy jelölik számok- 

 kal ; p. o. a 3. sejt a 3. és 4., a 7. sejt a 7. és. 8. borda köze. 

 Ezen szegély sejteken kívül van még a középsejt (cellula média) 

 melyet a két középső és a harántos borda határol, ha pedig az 

 utóbbi hiányzik, akkor a középsejtet nyitottnak mondják. 1 ) 



A szárnyak mindkét oldalát különféle alakú és színű, sűrűn 

 fekvő pikkelyek fedik. A felső szárny tövét a vállfedő (scapula) 

 takarja, belső szegélye pedig az alsó szárny elülső szegélyére fek- 

 szik. A felső szárnyon alul (fonákján) olykor felmeredő szőrök 

 pamatja áll, mely az alsó szárny elülső szegélyén levő hasonló 

 szőrpamattal érintkezik s ezek tartják össze a szárnyakat. 



A rendkívül változó rajzolatok megjelölésénél a következő 

 kifejezések használatosak : folt az oly szabálytalan alakú, nagyobb 

 rajz, melynek színezése az alapszíntől élesen elüt ; ha kisebb és 

 szabályos az alakja, petty-nek, ha pedig igen apró, pont-nak mond- 

 ják. A veseszerűen hajlított foltot vesefolt-nak, ha behajló két vége 

 hegyes, úgy hogy sarlóalakuvá lesz, holdfolt-nak nevezik. Szemfolt 

 az oly, szemhez hasonló folt, mely több színes gyűrűből áll ; kö- 

 zepe a pupilla s ha ez hiányzik, pupillátlan vagy vak a szem. 

 A vonalak, csíkok, sávok és szalagok többé-kevésbbé széles sávok, 

 melyek elhelyezésük szerint hosszanti-, harántos-, vagy szegély - 

 sávok, alakjuk szerint pedig íves-, hullámos- vagy csipkés sávok 

 lehetnek. 



A szárnyak szélességét az elülső szegélytől a belső szegélyig, 



J ) A bordákat és sejteket különféleképen nevezik és számozzák : mi itt 

 a legegyszerűbb és legbasználtabb módot alkalmazzuk. 



