Ung és Ugocsa megye szitakötő-faunája. 



Irta Hrabár Sándor. 



Ezen terület hegyvidékét és rónáit egyaránt átkutattam. Leg- 

 gazdagabb szitakötő-faunára az előhegységben és a dombvidéken 

 akadtam, szép faunája van a rónavidéki mocsaras területeknek is ; 

 a magasabb hegyvidéken és havasokon azonban csakis egy pár 

 faj tenyészik, ezek is csak az erdő véghatáráig. Ezen felül hava- 

 sainkon szitakötő nem él, legyen ott bármily vizenyős havasi rét 

 vagy tavacska. Létezik területünkön több melegvizű tó, melyek 

 vize a legerősebb télen is, mindig négy-öt fokkal felül van a fagy- 

 ponton, tehát sohasem fagy be ; érdekes, hogy az Aeschna cyanea-t 

 én csakis ezeken a tavakon láttam párzás és peterakás közben tö- 

 megesen s ezekben a tavakban leltem nagy mennyiségben álczáit 

 is, egyebütt gyéren. 



Legtöbb szitakötő természetesen a nyári és koraőszi hóna- 

 pokban röpül, míg tavaszszal sokkal kevesebb. Legkorábban jelenik 

 meg s legkésőbb is látható a Sympycna fusca, míg aránylag leg- 

 rövidebb ideig gyönyörködhetünk a Crocothemis erythrea-ban, 

 mindössze egy-két hétig. 



A hazai Anax-ok közül csakis az imperator-t találtam s ez 

 elég gyakori ; úgy látszik kerüli a hegyes vidéket, mert leginkább 

 lapályos,, dombos helyeken bukkantam rá, úgy Ungban, mint Ugo- 

 csában s némely tavacska felett nagyon is sok látható. Minden 

 hímnek külön-külön vadászterülete van, melyen saját fajabeli ugyan- 

 azon nemű betolakodót meg nem tűr, ellenben a nőstényeket igen 

 szívesen fogadja s egy hím több nőstényt is megtermékenyít. Egy 

 kisebb tavacska fölött rendesen öt-hat hím röpköd, szorosan be- 

 tartva területét s a másikéba át nem menve ; míg a nőstények a 

 peterakást megkezdik a tó egyik végén, végighaladnak ekkép az 

 egész tavon valamennyi hímtől megtermékenyítve s mindegyiknek 

 területén lerakva petéiket. Ezen Anax tápláléka leginkább Agrio- 

 nok-bó\, Lestesek-bő\ kerül ki. 



Az Anax imperator-t erdőben sohasem találtam, s úgy lát- 



