Rummene I—1I], Skabet 17. 37 
efter Fødselen ind i en Pung under Bugen, hvor de suge 
sig fast ved Dievorterne, og forblive der, indtil de ere 
udviklede nok til at hjælpe sig selv. Pungdyrene findes 
næsten alene i Australien og ere, foruden nogle faa Flag- 
germus og Gnavere, de eneste oprindelige Pattedyr der. 
I sin Legemsbygning vise de store Forskjelligheder og 
gjentage enddog paa en vis Maade Underafdelingerne af 
de egentlige Pattedyr: Aber, Rovdyr, Drøvtyggere osv. 
åa. Rovpungdyr. 
112. Denflækkede Pungmaar, Dasyurus Maugei Geoffr. 
Australien. 
b. Pungaber. Paa Baglemmerne findes Hænder (Tom- 
melen er nemlig frit bevægelig), Halen er sædvanligen en 
Snohale, Levemaaden klattrende og Føden Frugter — lige- 
som hos Abermne. 
113. Den almindelige Pungabe, Phalangista vulpina 
Desm. 114. Pungbjørnen, Phascolarctos einereus Gray. 
Begge i Australiens Skove; de skattes høit og jages ivrigt 
af de Vilde dels for Kjødets, dels for Skindets Skyld. 
c. Græsædende Pungdyr. De minde om Drøvtyg- 
gerne: Paa Baglemmerne findes hovlignende Kløer, de 
ernære sig af Græs, og Tændernes og Mavens Bygning 
ligner Drøvtyggernes. 
115. Kjæmpe-Kænguruen, Macropus giganteus Shaw. 
Forlemmerne se næsten forkrøblede ud i Forhold til de 
vældige Bagben og bruges væsentlig kun som Gribered- 
skaber 1 forskjellige lette Øiemed; med Bagfødderne 
derimod og med den lange, kraftige Hale (der er tyk- 
kere og længere end hos noget andet Pattedyr!) bevæge 
disse Dyr sig frem i lange Spring paa 10—25, ja 30 Fod. 
Paa alle fire humpe de kun besværlig frem. Naar de 
ville sidde, støtte de sig bekvemt og sikkert paa Bag- 
