Rummene IV—VI, Skabet 18. 53 
Nytte for Skovene; thi de fortære saadanne Insekter, 
som andre Fugle ikke kan komme til: og- som, hvis de 
lodes uforstyrrede, vilde gjøre store Ødelæggelser.") — Af 
Hakkespætter findes hos os: 106. Sortspætten eller 
Gjertrudsfuglen, Picus Martius Lin.* 107. Grønspætten, 
P. viridis Lim.* 108. Graaspætten, P. camus Gmel.* 
109. Den store Flagspætte, P. major Lin* 110. Den 
lille Flagspætte, P. minor Lin.* 11. Den hvidryggede 
Flagspætte, P. leuconotus Bechst.* 112. Den tretaaede 
Hakkespætte, P. tridactylus Lin.* 
113. Vendehalsen eller Saagjøgen, Iynx torquilla Lin.* 
Har ingen stiv Hale som Hakkespætterne. (se ovenfor) 
og klatre heller ikke, men ligner forøvrigt meget Hakke- 
spætternei Legemsbygning. Fanger Insekter, især Myrer, 
med sin lange, klæbrige Tunge. Ved sin bark- eller jord- 
lignende Farve undgaar den let sine Fienders Blikke; 
tror den sig angreben, gjør den de besynderligste Gri- 
masser: vrider Halsen langsomt omkring, saa Næbbet 
snart staar fortil, snart bagtil, og vender ud og ind paa 
Øinene — uden Tvivl for at forfærde sine Modstandere. 
114. Trækryberen, Certhia familiaris Lin.* 115. Nøt- 
vækken eller Spætmeisen, Sitta ewropæa Lin* Begge 
disse ere almindelige hos os; Tæerne uparrede, men 
 Bagtaaen er usædvanlig stærk; de klatre derfor ligesom 
Hakkespætterne meget behændig paa slette Træstammer; 
herunder opsøge de Insekterne inde i Sprækker paa 
Barken; Nøtvækken kan i dette Øiemed med sit tykkere 
Næb løsgjøre smaa Barkstykker. 
116. Hærfuglen, Upupa Epops Lin.* Sjelden hos os. 
1) Aldrig hugge Hakkespætterne Hul i Træer, der ere aldeles 
friske; de ere altid markstukne, selv om vi ikke mærke det. 
