Rummene IV—VI, Skabet 22. 61 
Scolopax rusticola Lin,* 151. Dobbelt-Bekkasinen, Gal- 
linago major Gm.* 152. Enkelt-Bekkasinen eller Mækre- 
gauken, G. scolopacinmus Bp.* Om Vaaren svinger den 
sig ofte høit op i Luften og skyder her i Buer op og 
ned med saadan Kraft, at Halefjærene komme i en snur- 
rende Bevægelse og derved frembringe en Lyd, der me- 
get ligner en Gjeds Brægen. 153. Smaa-Bekkasinen 
eller Halvenkelt-Bekkasinen, G. gallinula Lim.*") 
Rugden og de øvrige Bekkasimer ere almindelige hos 
os, færdes kun ude i Skumringen og finde sin Føde ved 
at kjende sig for med sit yderst følsomme Næb, idet de 
med dette stikker Huller i Dyndet, det ene ved Siden af 
det amdet, og herved mærke de Smaadyr, som maatte 
findes deri. 
154. Fjærepisten eller Fjæremusen, Tringa maritima 
Brinn.* 155. Den foranderlige Strandvibe eller Skratlen, 
Tr. alpina Lin.* Begge disse ere almindelige ved vore 
Strandbredder. 
156. Svømmesneppen, Phalaropus hyperboreus Livn.* 
157. Klyden, Recurvirostra avocetta Lin.* med opad- 
krummet Næb; kun enkelte Gange truffen her tillands. 
Rixer eiler Sumphøns: 
Disse Fugle opholde sig sædvanlig blandt høit Græs 
og Siv og have, for let at kunne bevæge sig derimellem, 
en smal sammentrykt Krop. 
158.  Vandrixen, Rallus aquaticeus Lin.* 159. Ager- 
rixen, Crex pratensis Bechst.* Noksom bekjendt er den 
stærke Lyd: ,Errp, errp, errp,* som den saa vedhol- 
dende lader høre i Engene. 
160. Blishønen eller Sothønen, Fulica atra Lin.* 
1) Lægger 4 Ag, der tilsammen ere mindst ligesaa tunge som 
Fuglen selv. Vadefuglene lægge i det Hele meget store Æg. 
