Rummene IV—VI, Skabene 23—27. 63 
åa. Andefugle (Skabene 23, 24 og 25). Næbbet hos 
Andefuglene er til Siderne besat med Tænder, oftest 
bladformige, der gribe ind i lignende paa Undernæbbet; 
herved dannes et Si, der yderligere fuldstændiggjøres 
ved de frydsede Rande paa den store Tunge; ved dette 
Si fjernes let alt det flydende fra de faste nærende Be- 
standdele. 
Svaner: + 
165. Sangsvanen, Cygnus musicus Bechst.*  Sang- 
svanen findes hos os ved Fjeldsøerne i de store nord- 
lige Ødemarker. Dens Sang skal ligne skjønne Vald- 
horntoner. Tamsvanen (der er en anden Art end Sang- 
svanen) findes ei vild hos os. 
Gjæs: 
166. Graagaasen eller Vildgaasen, Anser cimereus 
Mey.* Den er Stamfuglen til vor tamme Gaas. 
167. Blisgaasen, A. albifrons Gmel.* 168. Ring- 
gaasen eller Gaulen, Å. torquatus, Frisch.* 
Ænder. Skille sig fra Gjæssene ved sine lavere og 
længere bagud stillede Ben. Af Ænder findes hos os: 
169. Gravanden eller Fagergaasen, Anas Tadorna 
Lm* 170a0gb. Stokanden eller den almindelige Vild- 
and, Å. Boschas Lin.* 170 åa. Hannen. 170 b. Hunnen. 
Fra Stokanden nedstammer vor tamme And. 
171 å og b. Pipanden eller Brunnakken, Å. Penelope 
Lim.* 171 a. Hannen. 171 b. Hunnen. Almindelig. 
172 åa og b. Spidsanden eller Pilanden 4. acuta 
Lim.* 172 a. Hannen. 172 b. Hunnen. 
173. Knækanden, A. gquerquedula Lin.* Hannen. 
174 å og b. Krikanden eller Sauranden, A. crecea 
Lin.* 174 å. Hannen. 174 b. Hunnen. Denne lille 
vakre And er almindelig overalt hos os. 
