Rummene I—1II, Skabene 5—38, 11. 29 
og bagtil. Renen har hjemme overalt i de nordligste 
Dele af den gamle og nye Verden, er almindelig paa 
vore Høifjelde, bliver let tam, og erstatter i de kolde 
Egne, hvor den findes, fuldkommen Mangelen af alt 
andet Buskap; aldrig kommer den i Hus, men søger 
selv sin Føde, i Vintertiden fornemmelig Renmose, 
som den veirer under Sneen og derpaa opskraber med 
Hornene. 
87 å og b. Kronhjorten eller Røddyret, Cervus 
Elaphus Lm.* 87 åa. Hannen. 87 b. Hunnen eller 
Hinden. Hornene knudrede med Grene alene paa For- 
siden; Hovedet bæres høit i en stolt, kneisende Stilling. 
Hos os findes den kun enkelte Steder paa Vestlandet, 
især paa de større Øer (Hittern). 
88. Raadyret, Cervus capreolus Lin. - Hunnen. I de 
fleste større Skove i Europa, ogsaa 1 Sverige og Dan- 
mark, men ei hos os. 
89. Aristoteles's Hjort, Cervus Aristotelis Cw. I 
Indien. 
90. Muntjak-Hjorten, Cervus Muntjac Lin. I Indien. 
91. Dværg-Moskusdyret, Moschus Napu Fr. Cuv. 
Moskusdyrene mangle ganske Horn, men ligne ellers i 
Legemsbygning Hjortene; Hannerne udmærke sig ved 
lange, fremragende Hjørnetænder; et af dem, det egent- 
lige Moskusdyr, afsondrer (fra en Pung paa Bugen) den 
bekjendte Moskus. Dværg-Moskusdyret er den mindste 
af alle Drøvtyggere; det lever i Ostindjen. 
d. De Skedehornede. Hertil hører det almindelige 
Hornkvæg. Hornene ere hule og omgive de benede Ud- 
væxter af Pandeskallen (Kviken) som en Skede; de ere 
bestandig ugrenede og fældes aldrig, men voxe ved lag- 
vise Tilvæxtringe (Aarringe). 
