: 28 Pattedyr. 
Benene og Boverne ere for høie; naar Dyret vil drikke, 
spriger det ud med begge Forben, hvorved Afstanden til 
Jorden bliver mindre. Giraffen løber hurtigt i lange 
Spring med rette Forben, og svinger herunder stadig 
den lange Hals forfra bagover, thi kun saaledes er den 
istand til at løfte sin tunge Forkrop op under Løbet. 
I Mellem- og Syd-Afrika. 
ce. Hjorte. Hornene eller Takkerne ere grenede, 
solide og benede; de voxe ud fra to korte med Hud - 
beklædte Udvæxter af Pandebenet, de saakaldte Rosen- 
stokke, falde af hvert Aar om Vaaren og voxe frem 
paany i Løbet af 10—14 Uger. Hornene tjene dels til 
Forsvar, dels til Prydelse og bæres kun af Hannerne 
(med Undtagelse alene af Rensdyret, hos hvilket begge 
Kjøn have Horn). 
84. Den europæiske Elg, Alces palmatus Sm.* Tem- 
melig almindelig hos os paa Østlandet, opholder sig 
flokkevis i store stille Skove og lever af Bark og unge 
Træskud (og kan herved, uagtet den er et planteædende 
Dyr af saa betydelig Størrelse, alligevel holde Vinteren 
ud i vore Skove), om Sommeren tillige af Blade og 
Græs.  Elsayret har mange Fiender, baade i Mennesket 
og i vore større Rovdyr; om Vinteren, naar Skare ligger 
paa Sneen, ødelægges den især af Ulven, som kan springe 
ovenpaa Sneen, medens Elgen synker nedi. 
85., Den nordamerikanske Elg, Alces americanus 
Jardine. Mørkere farvet og med større Horn end den 
foregaaende. 
86. Renen, Rangifer Tarandus Lin.* 86 åa. En 
endnu ikke udvoxet Ren, tilfældigvis hvid af Farve. 86 
b. Renkalv. 86 c. Foster af Renen. Hornene findes 
hos begge Kjøn og ere glatte med Grene baade fortil 
