24 Pattedyr. 
forat Vandet altid kan staa lige høit. Bæverens Haar 
bruges til det fineste Filt; Bævergjælen er et brunagtigt, 
bittert Stof, der afsondres fra to Kjertler under Halen. 
74. Springmusen, Dipus gerbox Gmel/ Bagbenene 
overmaade lange, men Forbenene yderst smaa. De tare 
afsted i høie Spring, ofte 20 Gange saa lange som Le- 
gemet, alene paa Bagbenene, med Halen til Styre og 
Ligevægt. I Afrika. 
75. Kuanduen, Synetheres prehensilis Brdt. Hører 
til de piggede Gnavere eller Pindsvin med Gnaver-Byg- 
ning. Piggene bedække Legemet baade paa Over- og 
Undersiden, og rettes ud ved truende Fare. I Sydame- 
rikas Skove, hvor den klatrer langsomt i Træerne med 
Tilhjælp af sin lange Snohale; den lever af Blade. 
76. Apgutien eller Guldharen, Chloromys acuti Cuv. 
Ligner Haren, men er mere høibenet. I de hede Dele 
af Sydamerika; er her et almindeligt Jagtvildt. 
77. Pakaen, Coelogenys Paca Cuv. har Hjem til- 
fælles med foregaaende og jages ligeledes ivrigt for sit 
velsmagende Kjød. 
78 å og b. Den almindelige Hare, Lepus timidus 
Lin.* Haren forandrer som bekjendt sin Farve alt efter 
Udseendet i de Eone hvor den øpholder sig; det værge- 
løse Dyr kan saaledes skjule sig for sine utallige Fiender. 
78 å. Haren hos os, hvid om Vinteren som Sneen og 
brunagtig om Sommeren som Jorden. I Polaregnene 
med sin stadige Sne er Haren hvid hele Aaret rundt. 
78 b. Haren i de blidere Dele af Skandinavien (i Skaane 
og Danmark), ikke længere helt hvid om Vinteren, men 
blaagraa; her i Landet kun funden paa Jæderen. 
79. Den tydske Hare, Lepus europæus Pallas, brun- 
agtig hele Aaret rundt. 
