Rummene I—III, Skabene 3 og 11. 19 
Den lever af Insekter. At Næsebjørnen er en liden 
Bjørne-Art, kan let sees paa Tandbygningen, men ogsaa 
derpaa, at den gaar paa hele Saalen. 
Gnavere (Rodentia). 
Skabene 3 og 11. 
For det meste smaa Dyr med Bagkroppen høiere 
end Forkroppen og alle let kjendelige derved, at de i 
hver Kjæve have to lange, fremragende Fortænder af 
lignende Form som Hugjern, hvilke de bruge til at 
ønave med. Disse Tænder voxe uafladelig; ved Sliden 
holde de sig dog altid lige lange; ved selve Sliden holde 
de sig ogsaa lige skarpe; paa Forsiden af Tanden findes 
nemlig et stenhaardt Emaljebelæg, men ei paa Bagsiden, 
som herved slides mere, saa Tyggefladen under Brugen 
altid bliver skraa med en skarp Rand fortil. Gnaverne 
leve mest af Planteføde, og da de formere sig uhyre, 
vilde de snart lægge Jorden øde trods sin ringe Stør- 
relse, dersom de ikke havde en utallig Hærskare af Fien- 
der i andre Dyr og tillige i Mennesket. 
53. Ekornet, Scwrus vulgaris Lim.* KEkornene 
udmærke sig ved sin Hale, der er fjærformig; dens Haar 
ere rettede til begge Sider. Vort almindelige Ekorn 
lever især af Nødder, som det søndergnaver med sine 
skarpe Fortænder, og af Frøerne i Gran- og Furukongler; 
men det fortærer ogsaa ved Leilighed Æg og Fugle- 
unger. De bedste Nødder og Frøer gjemmer Ekornet 
til Vinterforraad i et hult Træ eller i et Hul i Jorden. 
54. Katte-Ekornet, Scwurus cinereus Lin. i Nord- 
på 
