84 | Froske eller Amfibier. 
ligesom de alene i Vandet, aande ved Gjæller, der sidde 
som Kvaster paa hver Side af Halsen, og bevæge sig ved 
en lang, aaredannet Hale; de gaa da hos os under Navn 
af Haletrold; senere faa de Fødder, aande ved Lunger 
og krybe op paa Land som fuldkomne Froske. Saaledes 
ere Froskene til en Tid lig den Dyreafdeling, som staar 
nærmest under dem, nemlig Fiskene, og til en anden 
Tid lig den Dyreafdeling, som staar nærmest over dem, 
nemlig Krybdyrene, og danne altsaa klarligen Mellem- 
leddet mellem disse Afdelinger. — Ingen af Froskene ere 
giftige; den Saft, som de afsondre, frembringer kun 
nogen Svie, naar den kommer paa tynd Hud. Antallet 
af Froskearterne er lidt over 400. 
åa. Haleløse: 
35. Løvfrøen, Hyla arborea Lim., der klatrer paa 
Træerne ved Hjælp af sine Sugeskiver paa Tæerne; 
almindelig i Mellem- og Syd-Europa. 
36. Den almindelige Frosk, Rana temporaria Lin.* 
Den almindelige Frosk gjør ikke liden Nytte ved at 
ødelægge en Mængde Snegler, Mark og Insekter, saa 
enhver forstandig Landmand bør skaane den. I Tydsk- 
land spises de fede Laar. 
37. Den spiselige Frosk, R. esculenta Lim. Grøn 
med sorte Flækker og tre gule Baand langs Ryg og 
Sider. Almindelig i Sydeuropa, hvor Laarene, ja hele 
Dyret spises og -betragtes som en meget sund og vel- 
smagende Føde. K 
38. Den almindelige Padde, Bufo vulgaris Laur.* 
Padderne skille sig fra Froskene ved sin vortede Hud 
og derved, at Bagfødderne ere kortere, saa Gangen bliver 
mere krybende end hos Froskene.  Padden udrydder en 
Mængde skadelige Insekter og Mark. 
