92 Fiske. 
Coryphoænoides norvegieus Nilss.* og Macrourus rupestris 
Block.* 
Sandaaler: 105. Silen, Sandaalen eller Tobisfisken, 
Ammodytes Tobianus Lin.*. Langs hele vor Kyst paa san- 
dige Steder; med sin blanke Farve er den et fortrinligt Agn. 
Flyndrer: 106. WMareflyndren eller Sandflyndren, 
Pleuronectes microcephalus Donov* 107. Rødspætten 
eller Kongeflyndren, Pl. Platessa Lin.* -108. Skrubben, 
PI. Flesus Lim.* 109. Slætten, Pl. Limanda Lin.* 
110. Haarflyndren, Pl. limandoides Bl.* Ill. Kveiten 
eller Helleflyndren, Hippoglossus vulgaris Flem.* Ill a. 
Unger af Kveiten. 112. Pighvarren, Rhombus maximus 
Lm* 113. Slethvarren, Rh. lævis Lin.* 114. Sjaa- 
flyndren, Rh. megastoma Donov.* 115. Tungen, Solea 
vulgaris Quensel;* 
Næbgjedder: 116. Næbbesilden eller Horngjælen, 
Belone vulgaris Lin.* 117. Halvnæbben, Hemirampus, 
ide hede Have. 118 (Skabet 31). Flyvefisken, Exocoétus. 
Ligner 1 Udseende ikke lidet en Sild, udmærker sig ved 
sine overordentlig store Brystfinner, hvormed den kan 
hæve sig op af Vandet. Herved undgaar den Rovfiskene, 
men bliver ofte med det Samme selv et Bytte for Søfuglene. 
Under Flugten holder den Brystfinnerne vandret ud- 
spændte uden at slaa i Luften med dem som Fuglene. 
I Almindelighed hæver Flyvefisken sig kun 2—38 Fod og 
falder snart igjen ned; disse Luftspring gjentages imid- 
lertid hurtigt og skal meget ligne de Hop op og ned 
paa Søen, som en flad Sten gjør, der kastes henover 
Vandfladen; men Flyvefisken kan ogsaa hæve sig indtil 
18 Fod i Veiret og gjennemflyve en Strækning af indtil 
400 Fod. Flere Arter i de europæiske Have. 
