Rummet VIL; Skabene 38—145. 103 
herved istand til at voæxe; dertil kommer, at Hjerne- 
skallen netop ved de mange Ben, hvoraf den bestaar, 
bedre kan afbøde Virkningerne af Slag, end om den 
kun bestod af et eneste Stykke. 
Benrader af Pattedyr. 
Skabene 88—45. 
Pattedyrenes Benrad udmærker sig blandt andet der- 
ved, at de større Ben: ere indvendig hule, marvholdige; 
herved blive Benene lettere og tillige hverken bøielige 
eller meget skjøre. | 
184 (Skabet 38): Benrad af Mennesket. Kun Menne- 
sket har:en sand opreist Holdning (Aberne gaa egentlig 
ikke i en opreist Stilling). I Overensstemmelse hermed 
ere Hofterne hos Mennesket brede; herved dannes nemlig 
en Støtte for de nedad tyngende Indvolde; herved komme 
ogsaa de paa Bækkenet indleddede Ben til at staa læn- 
gere ud fra hinanden, hvorved Grundfladen for det opret- 
staaende Legeme forøges. . Menneskets Hjerneskal er 
større og mere hvælvet end hos Dyrene; navnlig træder 
Panden frem og giver Menneskets Ansigt. sin ophøiede 
Karakter, Kjæverne træde derimod tilbage; hos Dyrene 
er det omvendte Tilfældet. | 
185 a—h (Skabet 39). Gibs-Afstøbninger af Hoved- 
skaller af forskjellige Menneskeracer: 185 åa. Grækeren 
og 185 b. Georgieren (henhøre til den kaukasiske Race). 
185 ce. Tnnguseren (den mongolske Race). 185 d. Peru- 
aneren og 185 e. Eskimoen (Peruanerne og vel ogsaa Eski- 
moerne henhøre til den amerikanske Race). 185 f. 
Otaheitieren (den: malayiske Race). 185.g. Papuen 
(Papuer-Racen). 185 h. Negeren (Neger-Racen). : 
