110 Benrader af Pattedyr. 
Kobber (Skabene 39 og 45). Om Kobberne se 8. 31 ff. 
227. Stenkobben, Callocephalus vitulinus Lin. * 227 å. 
Hovedskal af Stenkobben. 228. Haverten, Phoca barbata 
Fabr.* 2929. Grønlandssælen, Pagophilus groenlamdieus 
Mull.* 230 (over Skabet 43). Hvalrossen, Odobænus 
Rosmarus Lin., ikke fuldt udvokset. 230 a.  Hoved- 
skaller af to voksne Hvalrosser. 230 b. Hovedskal af 
et Hvalrosfoster. 230 c. QOverkjæven af en ung RES, 
hvis ene Stødtand er Tvetand. 
Hvaler (se Side 34 ff.). 
a. Tandhvaler: 
231. Hvidskjævingen, Delphinus leucopleurus Rasch* 
232. Vagnhunden, Hvalhunden eller Spækhuggeren, 
Orca Schlegel" Koren (Lilljeb.)* 232 åa. Hovedskallen 
af Vagnhunden. Vagnhunden er ikke sjelden ved vor 
Vestkyst. Længden indtil 24 Fod. Af alle Tandhvaler er 
Vagnhunden den glubskeste; med Kobberne fører den 
altid Krig, ja den angriber endog undertiden de kjæmpe- 
mæssige Bardehvaler (deraf Navnet Hvalhund) og river 
med sine grove Tænder det ene store Stykke Spæk efter 
det andet ud af deres Sider i Forbifarten. 233. Grinde- 
hvalen, Orca Melas Trail* 234. Nisen, Phocæna com- 
munis Cuv.* 235. Hvidfisken, Delphinapterus Leucas 
Pall.* | 
236 a—d (Skabet 39). Hovedskaller af forskjellige 
Tandhvaler. 
237. Narhvalen, Monodon Momnoceros Lin. Udmeær- 
ker sig fremfor alle andre Hvaler derved, at Hannerne 
have en undertiden to vandret fremstaaende, 6—10 Fod 
lange, spiralformig dreiede Stødtænder i Overkjæven. 
