Rummet VII, Skabene 38—45. 111 
Andre  Tænder findes ikke udviklede. Hunnerne mangle 
ogsaa Stødtænder.  Nytten af Stødtænderne er ikke sik- 
kert bekjendt; de ere imidlertid ikke at anse som noget 
Forsvars- eller Angrebs-Vaaben (hvorledes skulde da 
Hunnen hjælpe sig!).. Narhvalen er en munter og livlig 
Hval; mødes to Narhvaler, løfte de Stødtænderne over 
Vandet, krydse dem med hinanden, ligesom om de vilde 
fegte sammen. I Ishavet; yderst sjelden forvilder en 
enkelt sig til vore Kyster. 
238. Næbhvalen, Hyperoodon diodon Lacep.* Sjelden 
hos os. Kjæverne danne et fremstaaende, smalt Næb, fra 
hvis Rod to uhyre Benkamme stige op; i det udvortes faar 
herved Snuden Lighed med et Gaasenæb, fra hvis Rod 
Panden hæver sig næsten lodret i Veiret. Af Tænder 
findes. kun de +%o0 forrerste i Underkjæven udviklede. 
Længden indtil 30 Fod. 
b. Bardehvaler, de kjæmpemæssigste af alle nu- 
levende Dyr. De danne den anden Underafdeling af 
Hvalerne ved Siden af Tandhvalerne (se Side 35). Barde- 
hvalerne mangle 'Tænder. -Istedetfor Tænder have de 
langs Overkjævens Sider en Mængde Hornplader eller 
Barder (fra 300 til 1000 i Antal), der paa sine indre 
Rande ere opløste i Børster. Herved dannes ligesom 
et uhyre Si paa hver Side i Munden. Underkjæven er 
ubevæbnet og lægger sig med sin Læbe udenom Bar- 
derne, naar Munden lukkes. Uagtet Bardehvalerne ere 
de største af alle Dyr, leve de dog kun af Smaafisk, Orme 
og Bløddyr, af hvilke sidste en hel Del neppe ere synlige 
for vort Øie (de saakaldte Hvalaat. Med sit uhyre 
Gab vidt aabent stryger Hvalen gjennem Havet, fylder 
det med Vand og faar med det samme Millioner af Smaa- 
