112 Benrader af Pattedyr. 
dyr ind i Munden; derpaa lukker den Gabet og presser 
herved Vandet ud gjennem Siet; alle Smaadyrene blive 
derimod tilbage og skydes med et eneste Tryk af den 
plumpe Tunge ned gjennem Svælget. Bardehvalerne 
jages dels for Bardernes Skyld, hvoraf faaes Hvalsfin, 
dels og især for Spækkets Skyld. 
Den allerstørste af Bardehvalerne er Grønlandshvalen, 
der er 67 Fod lang, 40 Fod i største Omkreds, veier over 
220,000 Pund eller omtrent ligesaameget som 88 Elefanter, 
har 15 Fod lange Barder i Munden og giver 160 Tønder 
Spæk. 
239. Rørhvalen eller den almindelige Sildehval, 
Balænopiera musculus Comp.* TI fuldvoksen Tilstand 
indtil 70 Fod lang, men slank og langstrakt. Den ene 
af de herværende tre Benrader er 60 Fod og 4 Tommer 
lang, den anden 56 Fod lang. Sildehvalen er ikke 
sjelden ved vor Vestkyst, ja ved Lofoten synes den at 
være den almindeligste Bardehval. Den lever af Fisk 
(Sild, Torsk) og af lavere Sødyr. 
240. Den bredhovede Sildehval, Balænoptera laticeps 
Gray,* fanges en og anden Gang hos os. Hidtil ere kun 
unge Exemplarer trufne, af 32—34 Fods Længde. 
24. Vaagehvalen, Balænoptera fostrata Fabr.* 
241 åa. Hovedskallen af en ung Vaagehval. 241 b. 
(Skabet 39). Hovedskallen af et Vaagehval-Foster. Vaage- 
hvalen er den almindeligste af vore Bardehvaler og tillige 
den mindste af dem alle. Længden omtrent 30 Fod. 
Her ved Bergen fanges den i mindre Fjorde med trangt 
Indløb, som tilstænges med Garn, saa Hvalen ei kan 
komme ud; deraf Navnet Vaagehval. 
Fostere af Vaagehvalen sees i Rummet III, No. 111. 
