114 Benrader af Fugle. 
og Ribbenene mellem Rygraden og Brystbenet bestaa af 
to bevægelige, i en Vinkel sammenstødende Stykker, 
hvorved det store Brystben kan hæves og sænkes som 
Bunden i en Blæsebælg; forat Ribbenene dog skulle give 
Brystkurven Fasthed, har hver især, undtagen det første 
og sidste, en bagudrettet Fortsats, der støtter sig paa 
det følgende Ribben. 
Af Fuglebenrader kan nævnes: 
243—246. Papegøier, Psittacmi. 247. Kanarie- 
fuglen, Fringilla canaria Lin. 248 og 249. Ørne 
(248 er Kongeørnen, Aquila Ohrysaétos Lim.*) 250. Svalen, 
Hirundo urbica Lin.* 251. Tiuren, Tetrao urogallus Lin.* 
252 (Skabet 47). Den almindelige Struds, Struthio 
Camelus Lim. Flokkevis i Afrikas Stepper og Ørkener. 
253 (Skabet 47). Nanduen eller den amerikanske Struds, 
Rhea americana Lath. I Sydamerikas Stepper.  Strudse- 
fuglene eller Løbefuglene ere de største af alle Fugle. 
Benene ere lange og yderst kraftige. Strudsen løber 
hurtigere end Hesten. Vingerne ere derimod forkrøblede 
og du ei til at flyve med; de udspændes under Løbet 
og give med gunstig Vind en pilsnar Fart. (Se forøvrigt 
Anm. under foregaaende Side. Æg af Strudsen sees i Rum- 
met V; se Side 58). Strudsefuglene udgjøre en egen Afde- 
ling af Fuglene mellem Hønsefuglene og Vadefuglene (se 
Side 58.) 254 (Skabet 47). Ben af en Moafugl, D:- 
nornis didiformis Owen. Moafuglene ere uddøede Strudse- 
fugle (se ovenfor), der fordum levede paa Ny-Zeland og 
opnaaede en kjæmpemæssig Størrelse. De største af 
dem vare endog dobbelt saa høie som den almindelige 
Struds (smgln. Side 58, No. 136). 
255. Heiren eller Hegren, Ardea cinerea Lin.* 256. 
Sangsvanen, Cygnus mustceus Bechst.* 
