140 Krebsdyr. 
her sees de to Øine som to Knuder; hos mange findes 
ogsaa et Skjold paa den bagerste Del af Legemet. De 
staa nærved Dolkhalerne (se ovenfor), men Haledolken 
mangler, og mellem de to Skjolde er Kroppen leddet. 
Flere Arter kunde rulle sig sammen. (Sef. Ex. No. 71.) 
Snyltekrebse (Parasita). 
Skabet 54. 
Snyltekrebsene ere sugende Krebsdyr, der snylte paa 
andre Dyr, især paa Huden og Gjællerne af Fiske. Deres 
Legeme er ufuldkommen leddet, blødt, ofte af den æven- 
tyrligste Form, forsynet med allehaande knudede, gre- 
nede eller lappede Udvækster. Forfødderne ere bevæb- 
nede med Kløer, hvormed de sidde fastheftede. 
I den spæde Alder ere Snyltekrebsene tydelig led- 
dede og fritsvømmende; først senere er det, at de blive 
fastsiddende og tabe mere eller mindre Leddelingen, tabe 
ogsaa ofte Lemmerne og faa et uformeligt Udseende. De 
undergaa altsaa med Alderen en tilbageskridende For- 
vandling (ligesom de Rankeføddede, se nedenfor). 
81-87. Fiskelus, Caligus* o. fl., der snylte paa 
Huden af Torsk, Laks, Ørret og mange andre Fiske; 
de kunne flytte sig langsomt omkring og bibeholde 
under sine Forvandlinger Krebsformen. No. 87 sidder 
fasthettet til et Fiskehoved. 
88—94,. Lernæer eller Gjælleorme, Penella * Lernæa,* 
Lernæopoda* o. fl. ere Snyltekrebs, der sidde ubevæge- 
lige paa Fiskenes Gjæller og Hud og ganske have tabt sin 
tidligere Krebsform. Med de i Spidsen sammenvoxede 
Fødder hos No. 88 eller med de grenede Udvækster fra 
Forkroppen hos No. 89 og 90 sidde de fast til Gjæl- 
