Rummet VIII, Skabet 55. 143 
omkring det). Omtrent 1500 forskjellige Arter ere for 
Tiden bekjendte. 
åa. Frit levende Børsteorme eller Ryggjællede, der 
leve frit i Havet og have Gjællerne siddende paa Fod- 
vorterne langs hver Side af Ryggen. 
105. Sømusen eller Guldmusen, Aphrodite* med et 
fladt, ovalt Legeme, besat med fine, lange, guldglind- 
sende Haar. Ryggen er overtrukken med et fildtagtigt 
Dække. Almindelig hos os paa Dyndbund; den udgjør 
Torskens kjæreste Føde. 106—109. Skjælryggene, Poly- 
noe,* Lepidonote* o. fl. 
110—126. Nereider eller Søtusindben, Nereidæ,* Euni- 
ceæ* o, fl. med et trindt, langt Legeme. En Mængde Arter 
leve paa Havbunden hos os; i de Gange, som Pæleormen 
(se under Muslinger) gnaver i Træværk, findes de altid, 
og man har deraf den feilagtige Tro, at det er Søtusind- 
benene, som ødelægge Træet. De gaa hos os under 
Navn af Sømark eller Jægteorme. 113. Den kjæmpe- 
mæssige Eunice, Eunice gigantea Cuv. er vel den største 
af dem alle; den bliver 4—5 Fod lang og lever i de 
vestindiske Have. 
127. Sandormen, Piren eller Fjæremarken, Arenicola 
piscatorum. Lam.* med en Række Buske, der ere Fjære- 
markens Gjæller, paa hver Side af Kroppens Midtparti, 
og en tyk Forkrop. Den findes i overordentlig Mængde 
i Sandet i Fjæren og bruges som Agn; kaldes derfor 
ogsaa Agnmark. 
b. Rørboere eller Hovedgjællede, der danne Rør, 
hvori de bo, og have buskformige Gjæller paa den 
forrerste Ende af Legemet. 
128. Det almindelige Sø-Rør, Serpula;* der saa ofte 
sees paa Stene, Skjæl o.s.v. Røret dannes af Kalk ved 
