178 Manæter. 
med en hornartet eller kalkartet Beklædning. Uagtet sin höist ube- 
tydelige Störrelse have de dog samme Grundform (en Ryg- og Bug- 
side), som de höiere Dyr (smgln. Straaledyrene, Side 173) og en vel 
udviklet Fordöielseskanal. De leve altid i Kolonier og danne grenede 
eller skorpeagtige Dyrstokke. 
1—10. Forskjellige Mosdyrkolonier fra vore Kyster. 
Næsten paa enhver Tangplante ved vore Kyster sees Kolonier af 
visse Mosdyr som et fint, skorpeagtigt Overtræk. 'Törres Tangen, 
bliver dette Overtræk hvidt, og naar det da betragtes gjennem et 
almindeligt Forstörrelsesglas, ser man tydelig, hvorledes hele Over- 
trækket bestaar af mangfoldige smaa, nette Kamre, hvoraf hver især 
danner den kalkede Beklædning for et Mosdyr. 
Meduser eller Manzæter. 
Rummet XI, Skabet 60. 
Fritsvømmende Dyr, hvis Legeme er geléagtigt, gjen- 
nemsigtigt, med en straaleformig Anordning af dets Red- 
skaber eller Organer (f. Ex. af Fangarme og Fangtraade 
hos vore almindelige røde Manæter), men forøvrigt af 
et meget forskjelligt Udseende. De smaa Manæter og 
forøvrigt mange andre for det blotte Øie usynlige Dyr 
frembringe Morilden. Omtrent 1000 Arter ere bekjendte. 
A. Skivemanæter, Discophora, med skive- eller 
klokkeformigt Legeme. 11. Rodmanæter, Rhizostoma, 
med talrige Sugemunde paa de fra Undersiden af Skiven 
nedhængende Arme. 12—14. Andre Skivemanæter. Til 
Skivemanæterne henhøre ogsaa vore egentlige Manæter. 
15—17. Tidligere Udviklingsformer af forskjellige smaa 
Skivemanæter, Campanularia,* Tubularia,* Sertularia.* 
Æggene udvikle sig først til disse smaa, grenede Dyr- 
