A HAL A TERMÉSZET HÁZTARTÁSÁBAN. f8l 



Ebben az irányban tovább haladva oly töméntelenségekhez jut- 

 nánk el, a melyeknek méltatását nem annyira tudással, mint inkább 

 több-kevesebb képzelődéssel végeznők ; ez pedig nem tartozik e sza- 

 kasz feladatai közé. 



Lehet Amerika vándorgalambjainak egy-egy seregét szélessége 

 szerint három óra járásnyinak becsülni, előhaladását 6 — 7 órára mon- 

 dani, a mi kiadná az ezer milliónyi galamb számot, mely négy millió 

 hektoliter gabonát, magot fogyasztana el egy napon ; hozzávetőleg 

 lehet mondani, hogy az évenkint kifogott heringek száma tízezer mil- 

 lió darab és mindenesetre sokkal több az, a melyet az ember, a czet 

 és e halnak minden ellensége még meghagyott ; mindezek fölött 

 lehetne megdöbbenni, ha egy nagy igazság nem uralkodnék, az, 

 hogy a természet életében tapasztalható rend szilárd alapokon, mert 

 változhatatlan törvényeken nyugszik ; azok a tömegek csak az ember 

 szemében nagy dolgok, a természet háztartásának szempontjából tel- 

 jesen a rendes jelenségek sorába tartoznak; keletkezésük, arányaik — 

 akár fejlődők, akár hanyatlók legyenek azok — összehangzanak az 

 életviszonyok összességével, elváltozásuk az egésznek elváltozásától 

 függ, a mint erről a föld rétegeibe temetett maradványok oly világos 

 tanúságot tesznek. — Ezek után forduljunk a hal életviszonyainak 

 tárgyalásához úgy, a mint azokat saját vizeink szerény határok között, 

 de elég tanulságosan föltüntetik. 



Az a kép, a melyet nyerhetünk, világot vet arra a nagyobbra 

 is, a melyet érintettünk, mert hiszen tudjuk, hogy a hal igen hatá- 

 rozott természetű elemhez, a vízhez van kötve s így életviszonyai a 

 dolog lényegére nézve meglehetősen egyformák. 



Mielőtt hogy a halélet kiható, tehát a táplálkozást illető részére 

 térnénk, tüzetesebben kell foglalkoznunk a halszervezet műszeres 

 részével, mely magára is érdekes, más rokon szerkezetekkel össze- 

 hasonlítva pedig még inkább az. 



Az állatok mozgásának jelenségeivel a kitűnő búvárok egész sora 

 foglalkozott, mint Borelli, Dürkheim, Marev, s az angol Pet- 

 TiGREW,* a ki mint búvárkodásának egyik sarktételét kimondotta, 

 hogy a járás, úszás és röpülés, ha megfejtésükről van szó, egy és 

 ugyanazon feladatnak szerves részei, vagyis ugyanabból az egy 



* Ujabban Graber és Strasser is. L. irodalom. 



