A HAL A TERMESZÉT HÁZTARTÁSÁBAN. i;gi 



Összege egy oo, s a csónak halad ; a mint pedig a halász inkább jobbra 

 vagy balra kavar, a csónak kormányozható is. Természetes, hogy a 

 csónak merevsége, úgy az evező tollának változhatatlan lapja, a 

 haléhoz — szervezetéhez és mozgásához — képest csak gyarló ha- 

 ladást enged s ez a haladás nem is hullámosan kígyózó, hanem tört 

 vonalban nyomul előre. 



A hal farka a kormányúszóval egyetemben alapjában ezt az iklandva- 

 evezést végzi , holott a hónalj és hasúszószárny inkább dalladzva 

 evez, s hozzá mind a kettő még csavar is ; a hát- és alsósörényúszó 

 pedig arra való, hogy a halat a felbillenéstől megóvja ; ha mindezek- 

 hez hozzáadjuk, hogy az úszószerkezet minden része a hal akaratának 

 van alávetve, be kell ismernünk, hogy az egész valóban tökéletes, s 

 hogy vízijáróműveink tökéletesbítése is legfőképen a hal úszó szer- 

 kezetének megközelítésétől függ.* 



Evvel megszereztük volna magunknak az úszás általános képét és 

 fogalmát s könnyen megérthetjük, hogy már az úszószárnyaknak és 

 sörényeknek elhelyezés és terjedelem szerint való különbsége is, 

 a mint az a halak családjainál és nemeinél tapasztalható, az úszva- 

 mozgásra nagy befolyással van s még fokozódik a hal testalkatának 

 különféleségével, végső következésben pedig mind a kettő elhatározó 

 befolyást gyakorol a halak táplálkozására, életmódjára. 



A magunk halait tartva szemünk előtt, a különbségek így ala- 

 kúinak: 



1. A sügérféle halaknak két hátsörényúszójok van ; a hasúszószár- 

 nyak a hónaljúszószárnyak alá, tehát előre vannak tolva. 



2. A pontyféle halaknak egy hátsörényúszójok van ; a hasúszószár- 

 nyak a hónalj- és alsósörényúszó közé, körülbelől középre esnek s 

 gyakran a hátsörényúszóval szemben állanak ; néha az utóbbi teteme- 

 sen hátrább áll. 



* Jegyzet. A röpülésre és úszásra — különösen a haléra — vonatkozó ismereteink 

 nagyon gyarlók és hézagosak, holott tudományos meghatározásuk nemcsak valóban szép, 

 hanem a gyakorlatra kiható feladat. A midőn Prechtl a madarak röpülését tárgyalta, a 

 hajócsavar még nem volt ismertetve s ezért a különben' kitűnő búvár a madárszárny csa- 

 varosságát nem vette tekintetbe, valamint nem veszik tekintetbe azok sem, a kik még ma 

 is iiröpülő gépekenii törik az eszüket. így vagyunk a hal úszószerkezetével is, melynek 

 kiismerése az erőműtan legszebb föladatai közé tartozik s melynek megfejtésére már az is 

 ingerelhetne, hogy pld. a pisztráng úszószerkezete, mely aránylag nem is nagy felületű, 

 legyőzi a 4—6 méter magasból lezuhanó víztömeg nyomását s ellenében fölszárnyal. 



