592 



TERMÉSZETHISTÓRIA. 



:;. A lazaczféléknél a hasúszószárny a hónaljúszó és alsósörény 

 közé a középre s a hátsörényúszó alá esik, azonkívül még egy kövér- 

 sörényúszóra is akadunk. 



4. A csukaféléknél a hátsörényúszó egészen az alsósörényúszó 

 fölébe van hátratolva. 



5. A harcsaféléknek a hátsörényúszójok rendkívül kicsiny, ellenben 

 az alsósörény roppant fejlett s hozzá a kormányúszóval majdnem 

 összeolvadó. 



6. A menyhalféléknél az úszószerkezet minden része igen fejlett ; a 

 hasúszószárnyak a hónalj tájára vannak tolva ; a két hátsörényúszó 

 közül a második úgy az alsósörényúszó is majdnem a kormányúszóig 

 terjed. 



7. Az ángolnaféléknél a hasúszószárny hiányzik, a sörényúszók 

 ellenben a kormányúszóval összeolvadva, a test egész farkrészét úgy- 

 szólván beszegik. 



Ezek volnának a legfőbb különbségek, a melyek csoportokat jel- 

 lemeznek. 



Azoknál a csoportoknál (5., 6., 7.), a melyek sörényúszói nagy 

 terjedelmet öltenek, a farkrész nagyon meg van nyújtva s a moz- 

 gás ehhez képest föltűnően kígyózó. Ezek a csúszva-lopakodó rabló- 

 halak. 



A csukaféléknél az úszószerkezet ereje a farkrészre esik; ezek 

 iklandva-lökö rablók. 



A lazaczféléknél a testhez viszonyítva nagyon arányos ; ezek vil- 

 lanva rabló halak. 



A pontyféléknél a test tömege az úszószerkezethez képest nagy; 

 ezek a keresgélő halak. 



A sügérféléknél az úszószárnyak előre vannak tolva s az úszósuga- 

 rak általában tüskés fegyverzetet alkotnak ; ezek a halak lesben állva 

 várják a prédát, fegyverzetök megóvja a nagy halak támadásától, ezek 

 tehát, úgyszólván, fegyveres útonállók. 



Az úszószerkezet mellett fontos a halszáj szerkezete is ; a különb- 

 ség az öblösségben, a nyílás irányában, a mozgékonyságban és végre 

 a fegyverzet minéműségében van kifejezve. 



Az igazi rablóhalaknál az állkapcsok, sokszor a szájpadlás részei s 

 a nyelv is fogakkal vannak tele ; a száj nyílása rendszerint igen öblös, 



